# Den Europæiske Unions C 42/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.042.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 42 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang10. februar 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.042.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 42

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang10. februar 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | 87. plenarforsamling, den 1. og 2. december 2010 |
| 2011/C 042/01 | Regionsudvalgets resolution: Regionsudvalgets prioriteter for 2011 med udgangspunkt i Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 87. plenarforsamling, den 1. og 2. december 2010 |
| 2011/C 042/02 | Regionsudvalgets perspektivudtalelse: EU's energihandlingsplan 2011-2020 | 6 |
| 2011/C 042/03 | Regionsudvalget udtalelse: International klimapolitik efter København | 12 |
| 2011/C 042/04 | Regionsudvalgets udtalelse: Styrket samordning af de økonomiske politikker | 19 |
| 2011/C 042/05 | Regionsudvalgets udtalelse: Social og økonomisk integration af romaer i Europa | 23 |
| 2011/C 042/06 | Regionsudvalgets udtalelse: Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale | 28 |
| 2011/C 042/07 | Regionsudvalgets udtalelse: Europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien | 32 |
| 2011/C 042/08 | Regionsudvalgets initiativudtalelse: De lokale og regionale myndigheders rolle i gennemførelsen af sundhedsstrategien 2008-2013 | 38 |
| 2011/C 042/09 | Regionsudvalgets udtalelse: Samhørighedspolitik: strategirapport 2010 om gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013 | 43 |
| 2011/C 042/10 | Regionsudvalgets udtalelse: Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU's borgere — handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet | 49 |
| 2011/C 042/11 | Regionsudvalgets udtalelse: Gennemførelsen af Østpartnerskabsinitiativet i Belarus og udviklingen af samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i Belarus og EU | 54 |
| 2011/C 042/12 | Regionsudvalgets udtalelse: Gennemførelse af Østpartnerskabsinitiativet i Armenien og udvikling af samarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder i Armenien og EU | 59 |
| 2011/C 042/13 | Regionsudvalgets udtalelse: Lokalt og regionalt selvstyre i Ukraine og udvikling af samarbejdet mellem Ukraine og EU | 64 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

87. plenarforsamling, den 1. og 2. december 2010

2011/C 042/01

Regionsudvalgets resolution: Regionsudvalgets prioriteter for 2011 med udgangspunkt i Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram

1

UDTALELSER

Regionsudvalget

87. plenarforsamling, den 1. og 2. december 2010

2011/C 042/02

Regionsudvalgets perspektivudtalelse: EU's energihandlingsplan 2011-2020

6

2011/C 042/03

Regionsudvalget udtalelse: International klimapolitik efter København

12

2011/C 042/04

Regionsudvalgets udtalelse: Styrket samordning af de økonomiske politikker

19

2011/C 042/05

Regionsudvalgets udtalelse: Social og økonomisk integration af romaer i Europa

23

2011/C 042/06

Regionsudvalgets udtalelse: Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale

28

2011/C 042/07

Regionsudvalgets udtalelse: Europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien

32

2011/C 042/08

Regionsudvalgets initiativudtalelse: De lokale og regionale myndigheders rolle i gennemførelsen af sundhedsstrategien 2008-2013

38

2011/C 042/09

Regionsudvalgets udtalelse: Samhørighedspolitik: strategirapport 2010 om gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013

43

2011/C 042/10

Regionsudvalgets udtalelse: Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU's borgere — handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet

49

2011/C 042/11

Regionsudvalgets udtalelse: Gennemførelsen af Østpartnerskabsinitiativet i Belarus og udviklingen af samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i Belarus og EU

54

2011/C 042/12

Regionsudvalgets udtalelse: Gennemførelse af Østpartnerskabsinitiativet i Armenien og udvikling af samarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder i Armenien og EU

59

2011/C 042/13

Regionsudvalgets udtalelse: Lokalt og regionalt selvstyre i Ukraine og udvikling af samarbejdet mellem Ukraine og EU

64

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

87. plenarforsamling, den 1. og 2. december 2010

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/1

---

Regionsudvalgets resolution: Regionsudvalgets prioriteter for 2011 med udgangspunkt i Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram

2011/C 42/01

I.   EU'S BUDGET FOR 2011 OG DEN FLERÅRIGE FINANSIELLE RAMME EFTER 2013

REGIONSUDVALGET

| 1. | opfordrer budgetmyndighedens to grene til hurtigst muligt at blive enige om et budget for 2011, som gør det muligt at opfylde de forpligtelser, som EU og især medlemsstaterne har indgået, først og fremmest i Lissabontraktaten, men også i de finansielle perspektiver for 2007-2013; |
| --- | --- |

1.

opfordrer budgetmyndighedens to grene til hurtigst muligt at blive enige om et budget for 2011, som gør det muligt at opfylde de forpligtelser, som EU og især medlemsstaterne har indgået, først og fremmest i Lissabontraktaten, men også i de finansielle perspektiver for 2007-2013;

| 2. | betoner den meget vigtige løftestangseffekt, som EU's budget har for strategien for genopretning af den europæiske økonomi og finansieringen af strukturelle investeringer bestemt for de lokale og regionale myndigheder, som i EU er af allerstørste betydning for opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

2.

betoner den meget vigtige løftestangseffekt, som EU's budget har for strategien for genopretning af den europæiske økonomi og finansieringen af strukturelle investeringer bestemt for de lokale og regionale myndigheder, som i EU er af allerstørste betydning for opnåelse af økonomisk, social og territorial samhørighed;

| 3. | er overbevist om, at de vanskeligheder, som forhandlingerne om budgettet for 2011 er stødt på, klart viser, at der er behov for en reform af ordningen med egne indtægter med det formål at nedbringe medlemsstaternes bidrag ved gradvist at erstatte de egne indtægter fra moms med en eller flere nye egne indtægter. Udvalget henstiller i den forbindelse kraftigt Kommissionen til at gå videre med sine overvejelser om, hvorvidt man til det formål skal gøre brug af indtægter fra beskatning af finansielle transaktioner eller finansielle aktiviteter, salg af drivhusgasemissionskvoter, en lufttransportafgift, en særskilt europæisk moms eller en del af indtægten fra en energiafgift eller selskabsskat; |
| --- | --- |

3.

er overbevist om, at de vanskeligheder, som forhandlingerne om budgettet for 2011 er stødt på, klart viser, at der er behov for en reform af ordningen med egne indtægter med det formål at nedbringe medlemsstaternes bidrag ved gradvist at erstatte de egne indtægter fra moms med en eller flere nye egne indtægter. Udvalget henstiller i den forbindelse kraftigt Kommissionen til at gå videre med sine overvejelser om, hvorvidt man til det formål skal gøre brug af indtægter fra beskatning af finansielle transaktioner eller finansielle aktiviteter, salg af drivhusgasemissionskvoter, en lufttransportafgift, en særskilt europæisk moms eller en del af indtægten fra en energiafgift eller selskabsskat;

| 4. | opfordrer navnlig budgetmyndigheden til, at budgettet afspejler de behov, der er en følge af Europa 2020-strategien, i de sidste år af den flerårige programmeringsperiode 2007-2013, først og fremmest når det gælder finansieringen af flagskibsinitiativerne, og til at sikre, at overgangen til den flerårige programmeringsperiode efter 2013 forløber hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer navnlig budgetmyndigheden til, at budgettet afspejler de behov, der er en følge af Europa 2020-strategien, i de sidste år af den flerårige programmeringsperiode 2007-2013, først og fremmest når det gælder finansieringen af flagskibsinitiativerne, og til at sikre, at overgangen til den flerårige programmeringsperiode efter 2013 forløber hensigtsmæssigt;

| 5. | minder om den utvivlsomme merværdi af samfinansiering fra EU af strategierne til fremme af beskæftigelse, varig vækst og solidaritet i byer og regioner og understreger i lyset af det store pres på de offentlige finanser, at 2/3 af de offentlige investeringer i EU kommer fra det lokale og regionale niveau; |
| --- | --- |

5.

minder om den utvivlsomme merværdi af samfinansiering fra EU af strategierne til fremme af beskæftigelse, varig vækst og solidaritet i byer og regioner og understreger i lyset af det store pres på de offentlige finanser, at 2/3 af de offentlige investeringer i EU kommer fra det lokale og regionale niveau;

| 6. | glæder sig over, at Kommissionen igen har stillet forslag om, at finansieringsrammen fastlægges for 10 år ad gangen med en midtvejsrevision (5 + 5), og betoner nødvendigheden af at tilvejebringe fleksibilitets- og synkroniseringsmekanismer for at fremme en optimal udnyttelse af EU-budgettet; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at Kommissionen igen har stillet forslag om, at finansieringsrammen fastlægges for 10 år ad gangen med en midtvejsrevision (5 + 5), og betoner nødvendigheden af at tilvejebringe fleksibilitets- og synkroniseringsmekanismer for at fremme en optimal udnyttelse af EU-budgettet;

| 7. | glæder sig over Kommissionens forslag om at etablere (1) udviklings- og investeringspartnerskabskontrakter mellem Kommissionen og de enkelte medlemsstater — som afspejler partnernes engagement på nationalt, regionalt og lokalt niveau — med henblik på gennemførelsen af de nationale reformprogrammer og (2) fælles strategiske rammer for at skabe øget sammenhæng mellem EU's politikker med henblik på at opfylde Europa 2020-målene. Disse forslag er i tråd med tankerne bag Regionsudvalgets forslag om territoriale pagter. |
| --- | --- |

7.

glæder sig over Kommissionens forslag om at etablere (1) udviklings- og investeringspartnerskabskontrakter mellem Kommissionen og de enkelte medlemsstater — som afspejler partnernes engagement på nationalt, regionalt og lokalt niveau — med henblik på gennemførelsen af de nationale reformprogrammer og (2) fælles strategiske rammer for at skabe øget sammenhæng mellem EU's politikker med henblik på at opfylde Europa 2020-målene. Disse forslag er i tråd med tankerne bag Regionsudvalgets forslag om territoriale pagter.

II.   SAMHØRIGHEDSPOLITIKKENS FREMTID

REGIONSUDVALGET

| 8. | vil som reaktion på den femte samhørighedsrapport og derefter i analysen af de fremtidige lovforslag og forhandlingerne om de næste finansielle overslag fortsætte det politiske pres for at fremme en stærk og ambitiøs samhørighedspolitik efter 2013, der er åben for alle europæiske regioner. Udvalget er derfor imod enhver form for renationalisering — også delvis — af denne politik og enhver form for sektorinddeling af EU-budgettet til skade for samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

8.

vil som reaktion på den femte samhørighedsrapport og derefter i analysen af de fremtidige lovforslag og forhandlingerne om de næste finansielle overslag fortsætte det politiske pres for at fremme en stærk og ambitiøs samhørighedspolitik efter 2013, der er åben for alle europæiske regioner. Udvalget er derfor imod enhver form for renationalisering — også delvis — af denne politik og enhver form for sektorinddeling af EU-budgettet til skade for samhørighedspolitikken;

| 9. | fremhæver samhørighedspolitikkens bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategien, men minder dog om, at begrundelsen for samhørighedspolitikken som nedfældet i traktaten er at sikre den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i hele EU, og ser derfor gerne, at strukturfondene ikke udelukkende betragtes som en kilde til finansiering af denne strategis flagskibsinitiativer, og opfordrer til, at den rent territoriale dimension af strategien styrkes, først og fremmest ved at indgå »territoriale pagter«; |
| --- | --- |

9.

fremhæver samhørighedspolitikkens bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategien, men minder dog om, at begrundelsen for samhørighedspolitikken som nedfældet i traktaten er at sikre den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i hele EU, og ser derfor gerne, at strukturfondene ikke udelukkende betragtes som en kilde til finansiering af denne strategis flagskibsinitiativer, og opfordrer til, at den rent territoriale dimension af strategien styrkes, først og fremmest ved at indgå »territoriale pagter«;

| 10. | er i betragtning af, at der er en løbende diskussion om at gøre tildelingen af strukturfondsmidler betinget af, at medlemsstaterne overholder vækst- og stabilitetspagten, alvorligt betænkelig ved de foreslåede betingelser, der vil skulle finde anvendelse på lokalt og regionalt niveau. Kommuner og regioner kan ikke holdes ansvarlige og bør ikke straffes for nationale institutioners manglende evne til at opfylde de makroøkonomiske kriterier eller gennemføre EU-reglerne korrekt; |
| --- | --- |

10.

er i betragtning af, at der er en løbende diskussion om at gøre tildelingen af strukturfondsmidler betinget af, at medlemsstaterne overholder vækst- og stabilitetspagten, alvorligt betænkelig ved de foreslåede betingelser, der vil skulle finde anvendelse på lokalt og regionalt niveau. Kommuner og regioner kan ikke holdes ansvarlige og bør ikke straffes for nationale institutioners manglende evne til at opfylde de makroøkonomiske kriterier eller gennemføre EU-reglerne korrekt;

| 11. | fornyer sit tilsagn om at omsætte princippet om territorial samhørighed til virkelighed, bl.a. for at finde en bedre balance i forholdet mellem landdistrikterne og de større byområder og sikre, at der i højere grad tages hensyn til den territoriale dimension af EU's sektorpolitikker. Udvalget beklager derfor, at Kommissionen endnu ikke har svaret på anmodningen om at fremlægge en hvidbog om territorial samhørighed; |
| --- | --- |

11.

fornyer sit tilsagn om at omsætte princippet om territorial samhørighed til virkelighed, bl.a. for at finde en bedre balance i forholdet mellem landdistrikterne og de større byområder og sikre, at der i højere grad tages hensyn til den territoriale dimension af EU's sektorpolitikker. Udvalget beklager derfor, at Kommissionen endnu ikke har svaret på anmodningen om at fremlægge en hvidbog om territorial samhørighed;

| 12. | forventer, at strukturfondenes »øremærkning« bliver mere fleksibel efter 2013; |
| --- | --- |

12.

forventer, at strukturfondenes »øremærkning« bliver mere fleksibel efter 2013;

| 13. | ønsker, at der holdes fast i målsætningen om et ambitiøst territorialt samarbejde med tilstrækkelige finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

13.

ønsker, at der holdes fast i målsætningen om et ambitiøst territorialt samarbejde med tilstrækkelige finansielle ressourcer;

| 14. | gentager, at strategien for at komme ud af krisen bør være koncentreret om vækst af ny kvalitet og medtænke debatten om »hinsides BNP«; beklager i den sammenhæng, at Kommissionens arbejdsprogram ikke afspejler Regionsudvalgets opfordring til, at der ved fastlæggelsen af EU-politikker og analyserne heraf anvendes supplerende indikatorer, der mere nøjagtigt kan måle fremskridtene hen imod en bæredygtig realisering af sociale, økonomiske og miljømæssige mål; |
| --- | --- |

14.

gentager, at strategien for at komme ud af krisen bør være koncentreret om vækst af ny kvalitet og medtænke debatten om »hinsides BNP«; beklager i den sammenhæng, at Kommissionens arbejdsprogram ikke afspejler Regionsudvalgets opfordring til, at der ved fastlæggelsen af EU-politikker og analyserne heraf anvendes supplerende indikatorer, der mere nøjagtigt kan måle fremskridtene hen imod en bæredygtig realisering af sociale, økonomiske og miljømæssige mål;

| 15. | undrer sig over, at beretningen om gennemførelsen af forordning (EF) 1082/2006 om EGTS ikke omtales i Kommissionens arbejdsprogram, og lover, at det med udgangspunkt i konklusionerne af Regionsudvalgets høring og en specifik udtalelse om emnet aktivt vil deltage i revisionen af forordningen, bl.a. via et interaktivt netværk af de lokale og regionale myndigheder, der engagerer sig i spørgsmålet. |
| --- | --- |

15.

undrer sig over, at beretningen om gennemførelsen af forordning (EF) 1082/2006 om EGTS ikke omtales i Kommissionens arbejdsprogram, og lover, at det med udgangspunkt i konklusionerne af Regionsudvalgets høring og en specifik udtalelse om emnet aktivt vil deltage i revisionen af forordningen, bl.a. via et interaktivt netværk af de lokale og regionale myndigheder, der engagerer sig i spørgsmålet.

III.   MOD BEDRE LOVGIVNING

REGIONSUDVALGET

| 16. | har til hensigt at udvikle og intensivere sit samarbejde med de nationale og regionale parlamenter og regeringer, set i lyset af ordningen for tidlig varsling; |
| --- | --- |

16.

har til hensigt at udvikle og intensivere sit samarbejde med de nationale og regionale parlamenter og regeringer, set i lyset af ordningen for tidlig varsling;

| 17. | vil offentliggøre sin første årsrapport om nærhedsprincippet i foråret 2011 og dermed bidrage til den årlige rapport om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet, der vedtages af Kommissionen; |
| --- | --- |

17.

vil offentliggøre sin første årsrapport om nærhedsprincippet i foråret 2011 og dermed bidrage til den årlige rapport om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet, der vedtages af Kommissionen;

| 18. | opfordrer, med henblik på at forbedre de lovgivningsmæssige rammer, til, at der gennemføres konsekvensanalyser på EU-plan, som i højere grad tager hensyn til de territoriale niveauer, og ønsker at bidrage til Kommissionens konsekvensanalyser. Regionsudvalget har også til hensigt at udvikle mekanismer for udvalgets bidrag til den efterfølgende evaluering af gældende lovgivning, særligt ved at se nærmere på hvordan EU-lovgivning gennemføres på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

18.

opfordrer, med henblik på at forbedre de lovgivningsmæssige rammer, til, at der gennemføres konsekvensanalyser på EU-plan, som i højere grad tager hensyn til de territoriale niveauer, og ønsker at bidrage til Kommissionens konsekvensanalyser. Regionsudvalget har også til hensigt at udvikle mekanismer for udvalgets bidrag til den efterfølgende evaluering af gældende lovgivning, særligt ved at se nærmere på hvordan EU-lovgivning gennemføres på lokalt og regionalt plan;

| 19. | bifalder styrkelsen af EU-borgerskabet vha. det europæiske borgerinitiativ, som kan bidrage til at give borgerne en følelse af »ejerskab« på EU-området og bidrage til, at de i højere grad identificerer sig med EU. Regionsudvalget ønsker i høj grad at bidrage til initiativets gennemførelse ved at skabe øget bevidsthed, fremme debatten om igangværende og succesrige initiativer og støtte de europæiske borgerinitiativer, som har størst relevans for Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

19.

bifalder styrkelsen af EU-borgerskabet vha. det europæiske borgerinitiativ, som kan bidrage til at give borgerne en følelse af »ejerskab« på EU-området og bidrage til, at de i højere grad identificerer sig med EU. Regionsudvalget ønsker i høj grad at bidrage til initiativets gennemførelse ved at skabe øget bevidsthed, fremme debatten om igangværende og succesrige initiativer og støtte de europæiske borgerinitiativer, som har størst relevans for Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder;

| 20. | har til hensigt at fortsætte udviklingen af en europæisk kultur for flerniveaustyring og vil med udgangspunkt i hvidbogen om forvaltning på flere myndighedsniveauer evaluere denne politiks gennemførelse samt overvåge status for flerniveaustyring i EU. |
| --- | --- |

20.

har til hensigt at fortsætte udviklingen af en europæisk kultur for flerniveaustyring og vil med udgangspunkt i hvidbogen om forvaltning på flere myndighedsniveauer evaluere denne politiks gennemførelse samt overvåge status for flerniveaustyring i EU.

IV.   ØKONOMISK STYRING

REGIONSUDVALGET

| 21. | støtter Kommissionens planer om at styrke EU's økonomiske styring og fremme koordineringen af økonomi- og skattepolitikken. Udvalget er imidlertid stærk modstander af ethvert forslag, som går på at sætte en stopper for den økonomiske støtte via samhørighedspolitikken, hvis en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser under stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

21.

støtter Kommissionens planer om at styrke EU's økonomiske styring og fremme koordineringen af økonomi- og skattepolitikken. Udvalget er imidlertid stærk modstander af ethvert forslag, som går på at sætte en stopper for den økonomiske støtte via samhørighedspolitikken, hvis en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser under stabilitets- og vækstpagten;

| 22. | bifalder de hidtidige fremskridt med hensyn til finansiel regulering og bifalder Kommissionens fremtidsplaner for reformens fuldbyrdelse og især tankerne om at ændre forordningen om kreditvurderingsbureauer for at afhjælpe det forhold, at finansielle institutioner, investorer, långivere og offentlige institutioner lægger alt for stor vægt på kreditvurderinger, og rette op på manglen på konkurrence mellem kreditvurderingsbureauerne; beklager imidlertid, at Kommissionen ikke har fulgt Europa-Parlamentets opfordring (1) til at indlede en feasibility-undersøgelse og en undersøgelse af virkningerne i forbindelse med oprettelsen af et offentligt og uafhængigt europæisk kreditvurderingsinstitut. |
| --- | --- |

22.

bifalder de hidtidige fremskridt med hensyn til finansiel regulering og bifalder Kommissionens fremtidsplaner for reformens fuldbyrdelse og især tankerne om at ændre forordningen om kreditvurderingsbureauer for at afhjælpe det forhold, at finansielle institutioner, investorer, långivere og offentlige institutioner lægger alt for stor vægt på kreditvurderinger, og rette op på manglen på konkurrence mellem kreditvurderingsbureauerne; beklager imidlertid, at Kommissionen ikke har fulgt Europa-Parlamentets opfordring (1) til at indlede en feasibility-undersøgelse og en undersøgelse af virkningerne i forbindelse med oprettelsen af et offentligt og uafhængigt europæisk kreditvurderingsinstitut.

V.   EUROPA 2020

REGIONSUDVALGET

| 23. | er overbevist om, at fremskridt i retning af en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst kræver, at EU gennemfører Europa 2020-strategien i et partnerskab med de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

23.

er overbevist om, at fremskridt i retning af en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst kræver, at EU gennemfører Europa 2020-strategien i et partnerskab med de lokale og regionale myndigheder;

| 24. | foreslår derfor, at der etableres territoriale pagter i alle EU-medlemsstater som et redskab til at øge det politiske medejerskab af Europa 2020-strategien på nationalt, regionalt og lokalt niveau. De territoriale pagter bør være en støttemekanisme for tilrettelæggelsen og gennemførelsen af de nationale reformprogrammer samt de syv Europa 2020-flagskibsinitiativer; |
| --- | --- |

24.

foreslår derfor, at der etableres territoriale pagter i alle EU-medlemsstater som et redskab til at øge det politiske medejerskab af Europa 2020-strategien på nationalt, regionalt og lokalt niveau. De territoriale pagter bør være en støttemekanisme for tilrettelæggelsen og gennemførelsen af de nationale reformprogrammer samt de syv Europa 2020-flagskibsinitiativer;

| 25. | påtager sig hvert år, forud for den årlige vækstoversigt, at offentliggøre en overvågningsrapport om, hvordan Europa 2020 gennemføres set ud fra de lokale og regionale myndigheders synspunkt. |
| --- | --- |

25.

påtager sig hvert år, forud for den årlige vækstoversigt, at offentliggøre en overvågningsrapport om, hvordan Europa 2020 gennemføres set ud fra de lokale og regionale myndigheders synspunkt.

A.   Intelligent vækst

REGIONSUDVALGET

| 26. | fremhæver den kendsgerning, at de lokale og regionale myndigheder er selvskrevne hovedrolleindehavere i gennemførelsen af den digitale dagsorden. Udvalget er ivrig efter at spille en aktiv rolle i indsatsen for at opfylde de væsentligste kvalitetsmål under benchmarkingsystemet. Regionsudvalget ser frem til yderligere initiativer med relation til e-forvaltning, e-sundhed, bredbåndsadgang, social inklusion og tilslutningsmuligheder for landdistrikter og fjerntliggende distrikter, databeskyttelse og digitalisering af kulturelle værker; |
| --- | --- |

26.

fremhæver den kendsgerning, at de lokale og regionale myndigheder er selvskrevne hovedrolleindehavere i gennemførelsen af den digitale dagsorden. Udvalget er ivrig efter at spille en aktiv rolle i indsatsen for at opfylde de væsentligste kvalitetsmål under benchmarkingsystemet. Regionsudvalget ser frem til yderligere initiativer med relation til e-forvaltning, e-sundhed, bredbåndsadgang, social inklusion og tilslutningsmuligheder for landdistrikter og fjerntliggende distrikter, databeskyttelse og digitalisering af kulturelle værker;

| 27. | understreger betydningen af, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i realiseringen af en innovationsunion og en sammenhængende industripolitik for globaliseringens tidsalder, og ser frem til at fremsætte konkrete forslag i nærmeste fremtid; |
| --- | --- |

27.

understreger betydningen af, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i realiseringen af en innovationsunion og en sammenhængende industripolitik for globaliseringens tidsalder, og ser frem til at fremsætte konkrete forslag i nærmeste fremtid;

| 28. | er overrasket over, at lovgivningsforslaget vedrørende EU's 8. rammeprogram (FP8) for forskningsstøtte efter 2013 ikke indgår i Kommissionens strategiske initiativer for 2011. Regionsudvalget bekræfter sin vilje til at yde et bidrag til Kommissionens orienteringspapir til forberedelse af FP8; |
| --- | --- |

28.

er overrasket over, at lovgivningsforslaget vedrørende EU's 8. rammeprogram (FP8) for forskningsstøtte efter 2013 ikke indgår i Kommissionens strategiske initiativer for 2011. Regionsudvalget bekræfter sin vilje til at yde et bidrag til Kommissionens orienteringspapir til forberedelse af FP8;

| 29. | understreger behovet for, at alle myndighedsniveauer gør en koordineret indsats for at støtte SMV'ers arbejde med at styrke forbindelserne mellem grundforskning og anvendt forskning, og bifalder foranstaltninger til iværksættelse og understøttelse af kreativitets- og innovationsinitiativer; |
| --- | --- |

29.

understreger behovet for, at alle myndighedsniveauer gør en koordineret indsats for at støtte SMV'ers arbejde med at styrke forbindelserne mellem grundforskning og anvendt forskning, og bifalder foranstaltninger til iværksættelse og understøttelse af kreativitets- og innovationsinitiativer;

| 30. | fremhæver, at målsætningerne for »Unge på vej«-initiativet kun vil blive opfyldt i et partnerskab med de lokale og regionale myndigheder samt ungdomsorganisationer og -sammenslutninger; |
| --- | --- |

30.

fremhæver, at målsætningerne for »Unge på vej«-initiativet kun vil blive opfyldt i et partnerskab med de lokale og regionale myndigheder samt ungdomsorganisationer og -sammenslutninger;

| 31. | bifalder Kommissionens planer om at udforme en ny styrket dagsorden for videregående uddannelser og opfordrer til, at der etableres bedre forbindelser mellem erhvervsuddannelser på højt niveau, efteruddannelse og videregående uddannelser; |
| --- | --- |

31.

bifalder Kommissionens planer om at udforme en ny styrket dagsorden for videregående uddannelser og opfordrer til, at der etableres bedre forbindelser mellem erhvervsuddannelser på højt niveau, efteruddannelse og videregående uddannelser;

| 32. | anser det for afgørende, at Kommissionen fremsætter et initiativ om nye færdigheder, og Kommissionen bør ligeledes se på emner som antallet af elever, som forlader skolesystemet tidligt, og validering af ikke-formel og uformel læring. Regionsudvalget ser frem til at se nærmere på »nye kvalifikationer til nye job«-dagsordenen og fremhæver det presserende behov for at tilpasse arbejdsstyrkens færdigheder og uddannelsesniveau på en måde som foregriber forandringer og imødekommer arbejdsgivernes behov. |
| --- | --- |

32.

anser det for afgørende, at Kommissionen fremsætter et initiativ om nye færdigheder, og Kommissionen bør ligeledes se på emner som antallet af elever, som forlader skolesystemet tidligt, og validering af ikke-formel og uformel læring. Regionsudvalget ser frem til at se nærmere på »nye kvalifikationer til nye job«-dagsordenen og fremhæver det presserende behov for at tilpasse arbejdsstyrkens færdigheder og uddannelsesniveau på en måde som foregriber forandringer og imødekommer arbejdsgivernes behov.

B.   Inklusiv vækst

REGIONSUDVALGET

| 33. | agter at deltage aktivt i den europæiske platform mod fattigdom og sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages for i forlængelse af det europæiske år at udvikle en integreret og territorial strategi for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

33.

agter at deltage aktivt i den europæiske platform mod fattigdom og sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages for i forlængelse af det europæiske år at udvikle en integreret og territorial strategi for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse;

| 34. | bifalder, at Kommissionen har meddelt, at den vil offentliggøre en hvidbog om pensioner i 2011, hvilket vil gøre det muligt for medlemsstaterne at intensivere det indbyrdes samarbejde. Udvalget opfordrer til, at alle forslag på dette område ledsages af en passende analyse af konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder, idet de har ansvaret for størstedelen af beskæftigelsen i den offentlige sektor i EU og forvalter supplerende pensionsordninger for deres ansatte; |
| --- | --- |

34.

bifalder, at Kommissionen har meddelt, at den vil offentliggøre en hvidbog om pensioner i 2011, hvilket vil gøre det muligt for medlemsstaterne at intensivere det indbyrdes samarbejde. Udvalget opfordrer til, at alle forslag på dette område ledsages af en passende analyse af konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder, idet de har ansvaret for størstedelen af beskæftigelsen i den offentlige sektor i EU og forvalter supplerende pensionsordninger for deres ansatte;

| 35. | bakker op om Kommissionens planer om at fremlægge et nyt forslag vedrørende arbejdstidsdirektivet i 2011, der vil behandle spørgsmålene om såvel fravalgsordninger som vagtperioder. Som offentlige arbejdsgivere har regionale og lokale myndigheder et særligt behov for at kunne foretage analyser af, hvilke konsekvenser EU-lovgivningen på mellemlang sigt vil have for, hvordan de forvalter deres menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

35.

bakker op om Kommissionens planer om at fremlægge et nyt forslag vedrørende arbejdstidsdirektivet i 2011, der vil behandle spørgsmålene om såvel fravalgsordninger som vagtperioder. Som offentlige arbejdsgivere har regionale og lokale myndigheder et særligt behov for at kunne foretage analyser af, hvilke konsekvenser EU-lovgivningen på mellemlang sigt vil have for, hvordan de forvalter deres menneskelige ressourcer;

| 36. | bifalder Kommissionens planer om i 2011 at fremlægge et lovinitiativ om udstationering af arbejdstagere som en ændring af direktiv 96/71/EF for at sikre reel overholdelse af udstationerede arbejdstageres rettigheder, lige behandling af alle arbejdstagere på arbejdspladsen og af alle virksomheder og præcisere de nationale, regionale og lokale myndigheders og virksomhedernes forpligtelser; |
| --- | --- |

36.

bifalder Kommissionens planer om i 2011 at fremlægge et lovinitiativ om udstationering af arbejdstagere som en ændring af direktiv 96/71/EF for at sikre reel overholdelse af udstationerede arbejdstageres rettigheder, lige behandling af alle arbejdstagere på arbejdspladsen og af alle virksomheder og præcisere de nationale, regionale og lokale myndigheders og virksomhedernes forpligtelser;

| 37. | opfordrer til, at man indarbejder sundhedsmålsætninger i Europa 2020-strategien med henblik på at opnå en intelligent og afbalanceret udvikling, som kan bidrage til at bekæmpe social udstødelse; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til, at man indarbejder sundhedsmålsætninger i Europa 2020-strategien med henblik på at opnå en intelligent og afbalanceret udvikling, som kan bidrage til at bekæmpe social udstødelse;

| 38. | vurderer, at der bør investeres mere i at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at mindske ulighederne på sundhedsområdet i Europa; udvalget opfordrer til, at der anvendes »indikatorer for et godt helbred« eller strategier, der anerkender, hvor vigtig en sund livsstil er; |
| --- | --- |

38.

vurderer, at der bør investeres mere i at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at mindske ulighederne på sundhedsområdet i Europa; udvalget opfordrer til, at der anvendes »indikatorer for et godt helbred« eller strategier, der anerkender, hvor vigtig en sund livsstil er;

| 39. | glæder sig over Kommissionens forslag om øget forbrugerbeskyttelse ved at tilskynde gruppesøgsmål og støtter initiativer, der har til formål at øge den effektive overholdelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne. |
| --- | --- |

39.

glæder sig over Kommissionens forslag om øget forbrugerbeskyttelse ved at tilskynde gruppesøgsmål og støtter initiativer, der har til formål at øge den effektive overholdelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne.

C.   Bæredygtig vækst

REGIONSUDVALGET

| 40. | forventer, at der under Europa 2020-strategiens initiativ til »Et ressourceeffektivt Europa«, vil blive udarbejdet sektorpolitikker inden for en langsigtet bæredygtig ramme, som har til formål at afkoble den økonomiske vækst fra ressourceforbruget og de dermed forbundne miljømæssige konsekvenser og fremme Europas konkurrenceevne ved at fremme økoinnovation; |
| --- | --- |

40.

forventer, at der under Europa 2020-strategiens initiativ til »Et ressourceeffektivt Europa«, vil blive udarbejdet sektorpolitikker inden for en langsigtet bæredygtig ramme, som har til formål at afkoble den økonomiske vækst fra ressourceforbruget og de dermed forbundne miljømæssige konsekvenser og fremme Europas konkurrenceevne ved at fremme økoinnovation;

| 41. | er fast besluttet på at følge op på sit tidligere politiske arbejde vedrørende den lokale og regionale dimension af EU's energistrategi 2011-2020; |
| --- | --- |

41.

er fast besluttet på at følge op på sit tidligere politiske arbejde vedrørende den lokale og regionale dimension af EU's energistrategi 2011-2020;

| 42. | giver tilsagn om at bidrage til EU's forberedelser af FN's »Rio+20-topmøde« ved at støtte fornyede politiske forpligtelser; |
| --- | --- |

42.

giver tilsagn om at bidrage til EU's forberedelser af FN's »Rio+20-topmøde« ved at støtte fornyede politiske forpligtelser;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at mainstreame biodiversitet i sektorpolitikkerne og se nærmere på den manglende brug af strukturfondene på dette område. Regionsudvalget vil følge op på konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP 10), ved først og fremmest at støtte gennemførelsen af COP 10-afgørelsen om »Subnationale myndigheders, byers og andre lokale myndigheders handlingsplan for biodiversitet (2011-2020)« under EU's nye biodiversitetspolitik og -strategi for tiden efter 2010; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at mainstreame biodiversitet i sektorpolitikkerne og se nærmere på den manglende brug af strukturfondene på dette område. Regionsudvalget vil følge op på konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP 10), ved først og fremmest at støtte gennemførelsen af COP 10-afgørelsen om »Subnationale myndigheders, byers og andre lokale myndigheders handlingsplan for biodiversitet (2011-2020)« under EU's nye biodiversitetspolitik og -strategi for tiden efter 2010;

| 44. | støtter fuldt ud EU's ambition om at tale med én stemme og påtage sig en ledende rolle i de globale klimaforhandlinger om en fastsættelse af internationalt bindende og målbare mål for reduktionen af drivhusgasser. Det tilslutter sig på den baggrund opfordringen i Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún til, at der vedtages et reduktionsmål for drivhusgasser på 30 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020 af hensyn til den fremtidige bæredygtige vækst i Den Europæiske Union (2); |
| --- | --- |

44.

støtter fuldt ud EU's ambition om at tale med én stemme og påtage sig en ledende rolle i de globale klimaforhandlinger om en fastsættelse af internationalt bindende og målbare mål for reduktionen af drivhusgasser. Det tilslutter sig på den baggrund opfordringen i Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún til, at der vedtages et reduktionsmål for drivhusgasser på 30 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020 af hensyn til den fremtidige bæredygtige vækst i Den Europæiske Union (2);

| 45. | opfordrer til, at EU's budget og flerårige finansielle ramme i højere grad målrettes mod en udnyttelse af det fulde potentiale i den lokale og regionale indsats for at modvirke klimaændringer, og går ind for en forøgelse af støtten til mellemlange og langsigtede investeringer i lokale og regionale energibesparelses- og energieffektivitetsprojekter, særligt projekter under borgmesteraftalen. |
| --- | --- |

45.

opfordrer til, at EU's budget og flerårige finansielle ramme i højere grad målrettes mod en udnyttelse af det fulde potentiale i den lokale og regionale indsats for at modvirke klimaændringer, og går ind for en forøgelse af støtten til mellemlange og langsigtede investeringer i lokale og regionale energibesparelses- og energieffektivitetsprojekter, særligt projekter under borgmesteraftalen.

VI.   FRIGØRELSE AF DET INDRE MARKEDS POTENTIALE

REGIONSUDVALGET

| 46. | bifalder meddelelsen om en akt om det indre marked til fremme af en social markedsøkonomi og særligt den vægt, der lægges på de civile og sociale aspekter af det indre marked; |
| --- | --- |

46.

bifalder meddelelsen om en akt om det indre marked til fremme af en social markedsøkonomi og særligt den vægt, der lægges på de civile og sociale aspekter af det indre marked;

| 47. | anerkender behovet for at introducere en social horisontal klausul, som sikrer, at lovgivning vedrørende det indre marked tager højde for krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed, og som ikke på nogen måde begrænser udøvelsen af grundlæggende rettigheder, som anerkendt i medlemsstaterne og i EU's traktater; |
| --- | --- |

47.

anerkender behovet for at introducere en social horisontal klausul, som sikrer, at lovgivning vedrørende det indre marked tager højde for krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed, og som ikke på nogen måde begrænser udøvelsen af grundlæggende rettigheder, som anerkendt i medlemsstaterne og i EU's traktater;

| 48. | bifalder Kommissionens vilje til at fremme grænseoverskridende virksomhedsaktiviteter ved at fjerne administrative og skattemæssige hindringer, sikre gensidig anerkendelse af elektronisk identifikation og autentificering i hele EU og forbedre adgangen til onlinevarer og -tjenester; |
| --- | --- |

48.

bifalder Kommissionens vilje til at fremme grænseoverskridende virksomhedsaktiviteter ved at fjerne administrative og skattemæssige hindringer, sikre gensidig anerkendelse af elektronisk identifikation og autentificering i hele EU og forbedre adgangen til onlinevarer og -tjenester;

| 49. | ser frem til opdateringen af ordningen for tjenester af almindelig økonomisk interesse og statsstøtte, som bl.a. vil udvide anvendelsesområdet for fritagelsen for anmeldelse af statsstøtte, når der er tale om socialydelser af almen interesse og forventer, at den reviderede ordning vil leve op til kravene om lokalt selvstyre og overholdelse af nærhedsprincippet, der er fastlagt i EUF-traktatens protokol 26. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er sammenhæng mellem denne opdatering og den bebudede meddelelse om en kvalitetsramme for tjenester af almen interesse og opfordrer derfor Kommissionen til at fremskynde offentliggørelsen af sidstnævnte meddelelse til 2011; |
| --- | --- |

49.

ser frem til opdateringen af ordningen for tjenester af almindelig økonomisk interesse og statsstøtte, som bl.a. vil udvide anvendelsesområdet for fritagelsen for anmeldelse af statsstøtte, når der er tale om socialydelser af almen interesse og forventer, at den reviderede ordning vil leve op til kravene om lokalt selvstyre og overholdelse af nærhedsprincippet, der er fastlagt i EUF-traktatens protokol 26. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er sammenhæng mellem denne opdatering og den bebudede meddelelse om en kvalitetsramme for tjenester af almen interesse og opfordrer derfor Kommissionen til at fremskynde offentliggørelsen af sidstnævnte meddelelse til 2011;

| 50. | anmoder i den henseende Kommissionen om at opstille en ambitiøs europæisk dagsorden for socialt boligbyggeri, som kan styrke dens rolle i politikkerne for social inklusion under den næste generation af strukturfonde, og bekræfter, at det sociale boligbyggeris samfundsopgaver skal defineres på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

50.

anmoder i den henseende Kommissionen om at opstille en ambitiøs europæisk dagsorden for socialt boligbyggeri, som kan styrke dens rolle i politikkerne for social inklusion under den næste generation af strukturfonde, og bekræfter, at det sociale boligbyggeris samfundsopgaver skal defineres på medlemsstatsniveau;

| 51. | vil engagere sig aktivt i den debat, der er blevet sat i gang med hvidbogen om transportsektorens fremtid; støtter initiativer for at gøre transportsektoren mere miljøvenlig; bifalder revisionen af retningslinjerne for de europæiske transportnet og kræver, at der i de finansielle overslag efter 2013 afsættes tilstrækkelige midler hertil; |
| --- | --- |

51.

vil engagere sig aktivt i den debat, der er blevet sat i gang med hvidbogen om transportsektorens fremtid; støtter initiativer for at gøre transportsektoren mere miljøvenlig; bifalder revisionen af retningslinjerne for de europæiske transportnet og kræver, at der i de finansielle overslag efter 2013 afsættes tilstrækkelige midler hertil;

| 52. | minder om, at det har engageret sig i at forbedre mobiliteten i Europas byer, og beder om, at der gives tilstrækkelig EU-støtte til, at handlingsplanen for bytrafik kan gennemføres. |
| --- | --- |

52.

minder om, at det har engageret sig i at forbedre mobiliteten i Europas byer, og beder om, at der gives tilstrækkelig EU-støtte til, at handlingsplanen for bytrafik kan gennemføres.

VII.   LANDBRUG OG FISKERI

REGIONSUDVALGET

| 53. | kræver en fælles landbrugspolitik (PAC), som reformeres på grundlag af klare principper, et langsigtet perspektiv og tildeles de nødvendige finansielle midler; |
| --- | --- |

53.

kræver en fælles landbrugspolitik (PAC), som reformeres på grundlag af klare principper, et langsigtet perspektiv og tildeles de nødvendige finansielle midler;

| 54. | opfordrer til, at politikken for udvikling af landdistrikterne tildeles flere budgetmidler, og at den samordnes med samhørighedspolitikken med det formål at skabe sammenhæng mellem foranstaltninger af samme art inden for samme område og realisere samhørighedsmålene; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til, at politikken for udvikling af landdistrikterne tildeles flere budgetmidler, og at den samordnes med samhørighedspolitikken med det formål at skabe sammenhæng mellem foranstaltninger af samme art inden for samme område og realisere samhørighedsmålene;

| 55. | mener, at der inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik efter 2013 må foretages en omfordeling af støtten til henholdsvis beskæftigelse og opretholdelse af landbrugsdrift i sårbare områder. Efter reformen bør den fælles landbrugspolitik ikke længere muliggøre ulige behandling, hvad angår støttevilkårene for forskellige produktionssektorer og områder. Derfor går udvalget ind for, at de historiske referencer opgives, men er imod ethvert forsøg på en radikal reform, der indebærer, at indkomststøtten bortfalder, og størsteparten af markedsinterventionsforanstaltningerne forsvinder; |
| --- | --- |

55.

mener, at der inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik efter 2013 må foretages en omfordeling af støtten til henholdsvis beskæftigelse og opretholdelse af landbrugsdrift i sårbare områder. Efter reformen bør den fælles landbrugspolitik ikke længere muliggøre ulige behandling, hvad angår støttevilkårene for forskellige produktionssektorer og områder. Derfor går udvalget ind for, at de historiske referencer opgives, men er imod ethvert forsøg på en radikal reform, der indebærer, at indkomststøtten bortfalder, og størsteparten af markedsinterventionsforanstaltningerne forsvinder;

| 56. | mener, at regionerne ikke længere blot kan stille sig tilfredse med at bidrage til finansieringen uden også at være med til at fastlægge retningslinjerne og reglerne for gennemførelsen og forvaltningen; |
| --- | --- |

56.

mener, at regionerne ikke længere blot kan stille sig tilfredse med at bidrage til finansieringen uden også at være med til at fastlægge retningslinjerne og reglerne for gennemførelsen og forvaltningen;

| 57. | bifalder Kommissionens vilje til at indføre en ny fælles fiskeripolitik som en integreret del af den integrerede havpolitik, der både vil sikre fiskebestandenes bæredygtighed og et livsgrundlag i Europas kystsamfund, og glæder sig over opbakningen til udvalgets forslag om at lægge alle ressourcer til fiskeri, akvakultur og den integrerede havpolitik sammen i ét instrument. |
| --- | --- |

57.

bifalder Kommissionens vilje til at indføre en ny fælles fiskeripolitik som en integreret del af den integrerede havpolitik, der både vil sikre fiskebestandenes bæredygtighed og et livsgrundlag i Europas kystsamfund, og glæder sig over opbakningen til udvalgets forslag om at lægge alle ressourcer til fiskeri, akvakultur og den integrerede havpolitik sammen i ét instrument.

VIII.   FORTSÆTTELSE AF DAGSORDENEN FOR BORGERNE: FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED

REGIONSUDVALGET

| 58. | mener, at lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle i gennemførelsen af handlingsplanen om Stockholmprogrammet og opfordrer til, at grundlæggende rettigheder gøres til de styrende principper for alle tiltag og al lovgivning på området; |
| --- | --- |

58.

mener, at lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle i gennemførelsen af handlingsplanen om Stockholmprogrammet og opfordrer til, at grundlæggende rettigheder gøres til de styrende principper for alle tiltag og al lovgivning på området;

| 59. | er indstillet på at samarbejde med de øvrige EU-institutioner og EU-agenturer, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at omsætte unionsborgerskabet til praksis og fremme en stærkere følelse af europæisk identitet ikke blot i kraft af Europas store kulturelle og sproglige mangfoldighed, regionale kulturarv og traditioner, men også ved at EU-borgerne deltager mere aktivt og i højere grad udøver deres demokratiske rettigheder i de regioner og områder, hvor de hører til; |
| --- | --- |

59.

er indstillet på at samarbejde med de øvrige EU-institutioner og EU-agenturer, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at omsætte unionsborgerskabet til praksis og fremme en stærkere følelse af europæisk identitet ikke blot i kraft af Europas store kulturelle og sproglige mangfoldighed, regionale kulturarv og traditioner, men også ved at EU-borgerne deltager mere aktivt og i højere grad udøver deres demokratiske rettigheder i de regioner og områder, hvor de hører til;

| 60. | tror på, at EU skal være åben over for verden, og støtter derfor det fortsatte arbejde med at udvikle en samlet indvandrings- og asylpolitik for EU, der er baseret på respekt for grundlæggende rettigheder og friheder og samtidig løser problemet med ulovlig indvandring og lægger vægt på solidaritet. Udvalget peger på de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle i at forvalte migrationsstrømme og sikre, at indvandrere integreres; |
| --- | --- |

60.

tror på, at EU skal være åben over for verden, og støtter derfor det fortsatte arbejde med at udvikle en samlet indvandrings- og asylpolitik for EU, der er baseret på respekt for grundlæggende rettigheder og friheder og samtidig løser problemet med ulovlig indvandring og lægger vægt på solidaritet. Udvalget peger på de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle i at forvalte migrationsstrømme og sikre, at indvandrere integreres;

| 61. | bakker op om den fortsatte udvikling af solide straffe- og civilretlige lovrammer omfattende såvel materielle som proceduremæssige regler. |
| --- | --- |

61.

bakker op om den fortsatte udvikling af solide straffe- og civilretlige lovrammer omfattende såvel materielle som proceduremæssige regler.

IX.   EUROPA OG RESTEN AF VERDEN

REGIONSUDVALGET

| 62. | erkender, at den europæiske naboskabspolitik på afgørende vis bidrager til den politiske stabilitet og økonomiske udvikling i partnerlandene og vil arbejde for at styrke den subnationale dimension af politikken, særligt i forbindelse med den revision af politikken, der skal gennemføres i 2011. Udvalget understreger endnu engang, at der er behov for at styrke det grænseoverskridende, tværregionale og territoriale samarbejde samt opbygge institutioner på lokalt og regionalt niveau i partnerlandene; |
| --- | --- |

62.

erkender, at den europæiske naboskabspolitik på afgørende vis bidrager til den politiske stabilitet og økonomiske udvikling i partnerlandene og vil arbejde for at styrke den subnationale dimension af politikken, særligt i forbindelse med den revision af politikken, der skal gennemføres i 2011. Udvalget understreger endnu engang, at der er behov for at styrke det grænseoverskridende, tværregionale og territoriale samarbejde samt opbygge institutioner på lokalt og regionalt niveau i partnerlandene;

| 63. | er af den opfattelse, at Middelhavsunionens succes i høj grad afhænger af, om regioner og byer inddrages, og efterlyser derfor en mere fremtrædende rolle til Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM), når det gælder fremme af udveksling af bedste praksis og bidrag til iværksættelse af nye samarbejdsprojekter; |
| --- | --- |

63.

er af den opfattelse, at Middelhavsunionens succes i høj grad afhænger af, om regioner og byer inddrages, og efterlyser derfor en mere fremtrædende rolle til Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM), når det gælder fremme af udveksling af bedste praksis og bidrag til iværksættelse af nye samarbejdsprojekter;

| 64. | gentager sin opbakning til udviklingen af en territorial og subnational dimension af det østlige partnerskab og bebuder derfor afholdelsen af en konference for regionale og lokale myndigheder i østpartnerskabslandene og EU i første halvår af 2011; |
| --- | --- |

64.

gentager sin opbakning til udviklingen af en territorial og subnational dimension af det østlige partnerskab og bebuder derfor afholdelsen af en konference for regionale og lokale myndigheder i østpartnerskabslandene og EU i første halvår af 2011;

| 65. | fortsætter sin overvågning af EU's udvidelsesproces og koncentrerer sig om situationen for de lokale og regionale myndigheder i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. De særlige arbejdsgrupper og blandede rådgivende udvalg fortsætter deres arbejde på området, og det kunne overvejes at nedsætte blandede rådgivende udvalg med Montenegro, Albanien og Serbien, når de har fået kandidatlandsstatus; |
| --- | --- |

65.

fortsætter sin overvågning af EU's udvidelsesproces og koncentrerer sig om situationen for de lokale og regionale myndigheder i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. De særlige arbejdsgrupper og blandede rådgivende udvalg fortsætter deres arbejde på området, og det kunne overvejes at nedsætte blandede rådgivende udvalg med Montenegro, Albanien og Serbien, når de har fået kandidatlandsstatus;

| 66. | gentager sin støtte til millenniumudviklingsmålene og ser gerne, at revisionen af EU's udviklingspolitik og den europæiske konsensus herom tager tråden op fra meddelelsen »Lokale myndigheder: Igangsættere af udvikling«, hvori det understreges, at disse myndigheder har en plads, rolle og merværdi på dette område. Med henblik på at fremme udvekslingen og skabe et politisk forum for de lokale og regionale myndigheder vedrørende udviklingssamarbejdet vil Regionsudvalget i samarbejde med Kommissionen tilrettelægge den anden kongres om decentraliseret samarbejde og lancere portalen for decentraliseret samarbejde. |
| --- | --- |

66.

gentager sin støtte til millenniumudviklingsmålene og ser gerne, at revisionen af EU's udviklingspolitik og den europæiske konsensus herom tager tråden op fra meddelelsen »Lokale myndigheder: Igangsættere af udvikling«, hvori det understreges, at disse myndigheder har en plads, rolle og merværdi på dette område. Med henblik på at fremme udvekslingen og skabe et politisk forum for de lokale og regionale myndigheder vedrørende udviklingssamarbejdet vil Regionsudvalget i samarbejde med Kommissionen tilrettelægge den anden kongres om decentraliseret samarbejde og lancere portalen for decentraliseret samarbejde.

Bruxelles, den 2. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Se punkt 60 i Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning).

1

(2)  Se punkt 16 i beslutning P7_TA-PROV(2010)0442.

2

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

87. plenarforsamling, den 1. og 2. december 2010

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/6

---

Regionsudvalgets perspektivudtalelse: »EU's energihandlingsplan 2011-2020«

2011/C 42/02

REGIONSUDVALGET

| — | bifalder den kendsgerning, at Kommissionen i sin meddelelse om »Energi 2020 – En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi« har fokuseret på kommuner som en vigtig aktør i udviklingen af innovative og integrerede energiløsninger på lokalt plan, og anerkender i særlig grad, at Kommissionen har givet tilsagn om at styrke initiativer som borgmesteraftalen. RU beklager imidlertid, at regionernes vigtige rolle ikke nævnes eksplicit i meddelelsen; |
| --- | --- |

—

bifalder den kendsgerning, at Kommissionen i sin meddelelse om »Energi 2020 – En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi« har fokuseret på kommuner som en vigtig aktør i udviklingen af innovative og integrerede energiløsninger på lokalt plan, og anerkender i særlig grad, at Kommissionen har givet tilsagn om at styrke initiativer som borgmesteraftalen. RU beklager imidlertid, at regionernes vigtige rolle ikke nævnes eksplicit i meddelelsen;

| — | bemærker på den ene side, at der i meddelelsen om »Energi 2020« stilles store krav til det lokale og regionale bidrag til opfyldelsen af EU's energipolitiske målsætninger og beklager på den anden side fraværet af specifikke nye tilsagn om finansiering af og støtte til investeringer i bæredygtig energi på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

—

bemærker på den ene side, at der i meddelelsen om »Energi 2020« stilles store krav til det lokale og regionale bidrag til opfyldelsen af EU's energipolitiske målsætninger og beklager på den anden side fraværet af specifikke nye tilsagn om finansiering af og støtte til investeringer i bæredygtig energi på lokalt og regionalt plan;

| — | opfordrer til, at nedbringelse af energibehovet gøres til en ubetinget prioritet og insisterer på at fastsætte et bindende mål for nedbringelse af energiforbruget med 20 % inden 2020, ligesom Europa-Parlamentet gjorde det i sin beslutning fra juni 2010 om Europa 2020-strategien. I den forbindelse må de forskellige indsatsniveauer klarlægges for at sikre opbakning til foranstaltningerne og deres overordnede koordinering og sammenhæng; |
| --- | --- |

—

opfordrer til, at nedbringelse af energibehovet gøres til en ubetinget prioritet og insisterer på at fastsætte et bindende mål for nedbringelse af energiforbruget med 20 % inden 2020, ligesom Europa-Parlamentet gjorde det i sin beslutning fra juni 2010 om Europa 2020-strategien. I den forbindelse må de forskellige indsatsniveauer klarlægges for at sikre opbakning til foranstaltningerne og deres overordnede koordinering og sammenhæng;

| — | går ind for, at energipolitikken gøres til en af de store prioriteter på EU's budget, således at den tilføres en større andel af de ressourcer, der er til rådighed til samhørighedspolitikken. Prioritering af den konkrete strukturfondsindsats må ske lokalt og regionalt. |
| --- | --- |

—

går ind for, at energipolitikken gøres til en af de store prioriteter på EU's budget, således at den tilføres en større andel af de ressourcer, der er til rådighed til samhørighedspolitikken. Prioritering af den konkrete strukturfondsindsats må ske lokalt og regionalt.

| Ordfører | : | Michel Lebrun (BE/PPE), medlem af parlamentet for det franske sprogfællesskab i Belgien |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Michel Lebrun (BE/PPE), medlem af parlamentet for det franske sprogfællesskab i Belgien

REGIONSUDVALGET

| 1. | gør EU-institutionerne opmærksom på behovet for at sikre befolkningerne i medlemsstaterne sikker og bæredygtig adgang til energi til overkommelige priser. Med dette for øje kan energipolitikken i høj grad bidrage til en mere effektiv energi- og ressourceanvendelse i Europa, til at ressourcerne ikke opbruges, og til at Europa udleder mindre CO2 og bliver mere sikkert og konkurrencedygtigt inden for rammerne af den nye Europa 2020-strategi for beskæftigelse og vækst (1); |
| --- | --- |

1.

gør EU-institutionerne opmærksom på behovet for at sikre befolkningerne i medlemsstaterne sikker og bæredygtig adgang til energi til overkommelige priser. Med dette for øje kan energipolitikken i høj grad bidrage til en mere effektiv energi- og ressourceanvendelse i Europa, til at ressourcerne ikke opbruges, og til at Europa udleder mindre CO2 og bliver mere sikkert og konkurrencedygtigt inden for rammerne af den nye Europa 2020-strategi for beskæftigelse og vækst (1);

| 2. | gentager, at handling på lokalt og regionalt plan vil være afgørende for, at målene nås. Regionernes og byernes helt centrale rolle i opfyldelsen af disse mål er allerede fuldt ud anerkendt af Kommissionen og Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

gentager, at handling på lokalt og regionalt plan vil være afgørende for, at målene nås. Regionernes og byernes helt centrale rolle i opfyldelsen af disse mål er allerede fuldt ud anerkendt af Kommissionen og Europa-Parlamentet;

| 3. | bifalder den kendsgerning, at Kommissionen i sin meddelelse om »Energi 2020 – En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi« har fokuseret på kommuner som en vigtig aktør i udviklingen af innovative og integrerede energiløsninger på lokalt plan, og anerkender i særlig grad, at Kommissionen har givet tilsagn om at styrke initiativer som borgmesteraftalen. RU beklager imidlertid, at regionernes vigtige rolle ikke nævnes eksplicit i meddelelsen; |
| --- | --- |

3.

bifalder den kendsgerning, at Kommissionen i sin meddelelse om »Energi 2020 – En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi« har fokuseret på kommuner som en vigtig aktør i udviklingen af innovative og integrerede energiløsninger på lokalt plan, og anerkender i særlig grad, at Kommissionen har givet tilsagn om at styrke initiativer som borgmesteraftalen. RU beklager imidlertid, at regionernes vigtige rolle ikke nævnes eksplicit i meddelelsen;

| 4. | understreger, at transport, boliger, offentlige bygninger, offentlig belysning og anden offentlig infrastruktur, som planlægges af og henhører under de lokale og regionale myndigheder, er områder, på hvilke der kan opnås betydelige CO2-reduktioner, begrænsning af forbruget og energibesparelser; |
| --- | --- |

4.

understreger, at transport, boliger, offentlige bygninger, offentlig belysning og anden offentlig infrastruktur, som planlægges af og henhører under de lokale og regionale myndigheder, er områder, på hvilke der kan opnås betydelige CO2-reduktioner, begrænsning af forbruget og energibesparelser;

| 5. | betoner vigtigheden af at styrke de instrumenter, der understøtter udviklingen af vedvarende energi og løsninger med henblik på effektiv energiudnyttelse og energieffektivisering på lokalt og regionalt niveau. Allerede ved planlægningen af politikken bør der tages højde for de lovgivningsmæssige og finansielle aspekter og de investeringer i fysisk og menneskelig kapital, der er nødvendige for at gennemføre politikken; |
| --- | --- |

5.

betoner vigtigheden af at styrke de instrumenter, der understøtter udviklingen af vedvarende energi og løsninger med henblik på effektiv energiudnyttelse og energieffektivisering på lokalt og regionalt niveau. Allerede ved planlægningen af politikken bør der tages højde for de lovgivningsmæssige og finansielle aspekter og de investeringer i fysisk og menneskelig kapital, der er nødvendige for at gennemføre politikken;

| 6. | betoner vigtigheden af at styrke de instrumenter, der understøtter udviklingen af vedvarende energi og løsninger med henblik på effektiv energiudnyttelse og energieffektivisering på lokalt og regionalt niveau. Der bør til dette formål afsættes tilstrækkelige midler, der er tilgængelige for de lokale og regionale myndigheder; løsninger med henblik på effektiv energiudnyttelse; |
| --- | --- |

6.

betoner vigtigheden af at styrke de instrumenter, der understøtter udviklingen af vedvarende energi og løsninger med henblik på effektiv energiudnyttelse og energieffektivisering på lokalt og regionalt niveau. Der bør til dette formål afsættes tilstrækkelige midler, der er tilgængelige for de lokale og regionale myndigheder; løsninger med henblik på effektiv energiudnyttelse;

| 7. | bemærker på den ene side, at der i meddelelsen om »Energi 2020« stilles store krav til det lokale og regionale bidrag til opfyldelsen af EU's energipolitiske målsætninger og beklager på den anden side fraværet af specifikke nye tilsagn om finansiering af og støtte til investeringer i bæredygtig energi på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

7.

bemærker på den ene side, at der i meddelelsen om »Energi 2020« stilles store krav til det lokale og regionale bidrag til opfyldelsen af EU's energipolitiske målsætninger og beklager på den anden side fraværet af specifikke nye tilsagn om finansiering af og støtte til investeringer i bæredygtig energi på lokalt og regionalt plan;

| 8. | anbefaler, at EU-finansieringen indrettes således, at tiltag om udvikling af midler til produktion af vedvarende energi og forbedring af energieffektiviteten prioriteres. Der bør være lettere adgang til lån fra Den Europæiske Investeringsbank for lokale og regionale myndigheder, som ønsker at investere i energieffektiviseringsprogrammer og -foranstaltninger, fremme anvendelsen af vedvarende energikilder og nedbringe CO2-emissionerne. Derudover bør der etableres en energiinvesteringsfond baseret på indtægter fra introduktionen af en ny europæisk CO2-afgift, der skal pålægges de største udledere af drivhusgasser. |
| --- | --- |

8.

anbefaler, at EU-finansieringen indrettes således, at tiltag om udvikling af midler til produktion af vedvarende energi og forbedring af energieffektiviteten prioriteres. Der bør være lettere adgang til lån fra Den Europæiske Investeringsbank for lokale og regionale myndigheder, som ønsker at investere i energieffektiviseringsprogrammer og -foranstaltninger, fremme anvendelsen af vedvarende energikilder og nedbringe CO2-emissionerne. Derudover bør der etableres en energiinvesteringsfond baseret på indtægter fra introduktionen af en ny europæisk CO2-afgift, der skal pålægges de største udledere af drivhusgasser.

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

De vigtigste budskaber

REGIONSUDVALGET

| 9. | glæder sig over, at Kommissionen har anmodet udvalget om at afgive en udtalelse om regionernes rolle i forbindelse med den nye ramme for energipolitikken og den nye energihandlingsplan; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at Kommissionen har anmodet udvalget om at afgive en udtalelse om regionernes rolle i forbindelse med den nye ramme for energipolitikken og den nye energihandlingsplan;

| 10. | understreger vigtigheden af at udarbejde en ambitiøs og innovativ energistrategi, som kan løfte EU op på det højeste teknologiske stade inden for energieffektivitet og udnyttelse af vedvarende energi. Strategien skal omfatte forsyningssikkerhed (diversificering er uundværlig for dette), styring af energiforbruget, overkommelige priser og miljøbeskyttelse. Energisikkerhed og bekæmpelse af klimaændringerne må nødvendigvis være mål for en integreret strategi. For den fattigste del af befolkningen, som ofte bruger en stor andel af deres indkomst på opvarmning, køling, belysning og husholdningsapparater, er det særlig vigtigt, at energiudgifterne er rimelige, og at energieffektivitetsprogrammerne starter med dem, der har det største behov; |
| --- | --- |

10.

understreger vigtigheden af at udarbejde en ambitiøs og innovativ energistrategi, som kan løfte EU op på det højeste teknologiske stade inden for energieffektivitet og udnyttelse af vedvarende energi. Strategien skal omfatte forsyningssikkerhed (diversificering er uundværlig for dette), styring af energiforbruget, overkommelige priser og miljøbeskyttelse. Energisikkerhed og bekæmpelse af klimaændringerne må nødvendigvis være mål for en integreret strategi. For den fattigste del af befolkningen, som ofte bruger en stor andel af deres indkomst på opvarmning, køling, belysning og husholdningsapparater, er det særlig vigtigt, at energiudgifterne er rimelige, og at energieffektivitetsprogrammerne starter med dem, der har det største behov;

| 11. | opfordrer til, at nedbringelse af energibehovet gøres til en ubetinget prioritet, og at politikkerne på dette område styrkes på alle niveauer. Udvalget insisterer på at fastsætte et bindende mål for nedbringelse af energiforbruget med 20 % inden 2020, ligesom Europa-Parlamentet gjorde det i sin beslutning fra juni 2010 om Europa 2020-strategien for at opnå en reel nedbringelse af energiforbruget. I den forbindelse må de forskellige indsatsniveauer klarlægges for at sikre opbakning til foranstaltningerne og deres overordnede koordinering og sammenhæng; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at nedbringelse af energibehovet gøres til en ubetinget prioritet, og at politikkerne på dette område styrkes på alle niveauer. Udvalget insisterer på at fastsætte et bindende mål for nedbringelse af energiforbruget med 20 % inden 2020, ligesom Europa-Parlamentet gjorde det i sin beslutning fra juni 2010 om Europa 2020-strategien for at opnå en reel nedbringelse af energiforbruget. I den forbindelse må de forskellige indsatsniveauer klarlægges for at sikre opbakning til foranstaltningerne og deres overordnede koordinering og sammenhæng;

| 12. | mener, at EU's energimix kun vil kunne blive bæredygtigt, effektivt, varieret og konkurrencedygtigt, hvis de fysiske og finansielle instrumenter til forskning og teknologisk innovation inden for energieffektivitet, udvikling af vedvarende energi og behandling og genanvendelse af affald fra energiproduktion styrkes; |
| --- | --- |

12.

mener, at EU's energimix kun vil kunne blive bæredygtigt, effektivt, varieret og konkurrencedygtigt, hvis de fysiske og finansielle instrumenter til forskning og teknologisk innovation inden for energieffektivitet, udvikling af vedvarende energi og behandling og genanvendelse af affald fra energiproduktion styrkes;

| 13. | støtter Barroso II-Kommissionens politiske retningslinjer, hvorefter »en sikker energiforsyning og gode sammenkoblinger vil være afgørende for at kunne drive kommende vækst«; beklager imidlertid Kommissionens manglende vision ved at satse på en beskæftigelsesbaseret økonomi og ikke i tilstrækkelig grad at fremhæve den rolle, regionerne og de vedvarende energikilder spiller; |
| --- | --- |

13.

støtter Barroso II-Kommissionens politiske retningslinjer, hvorefter »en sikker energiforsyning og gode sammenkoblinger vil være afgørende for at kunne drive kommende vækst«; beklager imidlertid Kommissionens manglende vision ved at satse på en beskæftigelsesbaseret økonomi og ikke i tilstrækkelig grad at fremhæve den rolle, regionerne og de vedvarende energikilder spiller;

| 14. | er positiv over for Kommissionens forslag om, at hele det europæiske område skal have et nyt, intelligent europæisk supernet for elektricitet og gas fra såvel traditionelle som vedvarende produktionskilder, som skulle kunne opfylde to mål: EU-medlemsstaternes energiforsyningssikkerhed og emissionsnedbringelse for at bekæmpe klimaændringerne; |
| --- | --- |

14.

er positiv over for Kommissionens forslag om, at hele det europæiske område skal have et nyt, intelligent europæisk supernet for elektricitet og gas fra såvel traditionelle som vedvarende produktionskilder, som skulle kunne opfylde to mål: EU-medlemsstaternes energiforsyningssikkerhed og emissionsnedbringelse for at bekæmpe klimaændringerne;

| 15. | betoner, at medlemsstaterne må udvise solidaritet ved gennemførelsen af den eksterne dimension af energipolitikken; |
| --- | --- |

15.

betoner, at medlemsstaterne må udvise solidaritet ved gennemførelsen af den eksterne dimension af energipolitikken;

| 16. | opfordrer EU-institutionerne til at arbejde for en bedre balance mellem den interne og eksterne dimension af energiforsyningen i EU ved i større omfang at fremme forskning i og realisering af energieffektivisering og gennem investeringer i nye metoder til transport af fossile brændstoffer fra tredjelande; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU-institutionerne til at arbejde for en bedre balance mellem den interne og eksterne dimension af energiforsyningen i EU ved i større omfang at fremme forskning i og realisering af energieffektivisering og gennem investeringer i nye metoder til transport af fossile brændstoffer fra tredjelande;

| 17. | bemærker, at gennemførelsen af det indre marked for gas og elektricitet, herunder udviklingen af samkøringslinjer, bør forblive et af de centrale elementer i EU's energipolitik, men erkender dog, at hvis energiselskaberne i det nuværende økonomiske klima skal investere 1 billion EUR i nygenerationsteknologier og infrastruktur i de næste 20 år for fortsat at kunne levere energi, samtidig med at de går over til lavemissionsenergi, så bør banker og andre finansielle institutioner kræve, at nationale regeringer, EU-organer eller en energiinvesteringsfond står som garanter for innovative projekter og gældsfinansiering. Investeringer af denne art ville skabe tusindvis af kvalificerede job og øge de europæiske selskabers globale konkurrencefordel; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at gennemførelsen af det indre marked for gas og elektricitet, herunder udviklingen af samkøringslinjer, bør forblive et af de centrale elementer i EU's energipolitik, men erkender dog, at hvis energiselskaberne i det nuværende økonomiske klima skal investere 1 billion EUR i nygenerationsteknologier og infrastruktur i de næste 20 år for fortsat at kunne levere energi, samtidig med at de går over til lavemissionsenergi, så bør banker og andre finansielle institutioner kræve, at nationale regeringer, EU-organer eller en energiinvesteringsfond står som garanter for innovative projekter og gældsfinansiering. Investeringer af denne art ville skabe tusindvis af kvalificerede job og øge de europæiske selskabers globale konkurrencefordel;

| 18. | betoner, at især produktionen af maritim energi vil bidrage væsentligt til energiforsyningen i EU i fremtiden; |
| --- | --- |

18.

betoner, at især produktionen af maritim energi vil bidrage væsentligt til energiforsyningen i EU i fremtiden;

| 19. | påpeger, at solenergi er den væsentligste vedvarende energikilde i regionerne i Middelhavsområdet, og at solenergiens potentiale er blandt de største i verden. Derfor vil produktion af solenergi i fremtiden bidrage væsentligt til EU's energiforsyning; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at solenergi er den væsentligste vedvarende energikilde i regionerne i Middelhavsområdet, og at solenergiens potentiale er blandt de største i verden. Derfor vil produktion af solenergi i fremtiden bidrage væsentligt til EU's energiforsyning;

| 20. | gør opmærksom på, at opnåelsen af energibesparelser i overensstemmelse med 20-20-20-målene forudsætter store investeringer i sektorer som industri, transport, telekommunikation og boliger og i offentlige bygninger og erhvervsbygninger. Det er desuden på områderne for energieffektivitet i bygninger, transport og arealforvaltning, at de lokale og regionale myndigheder vil kunne tænkes at yde det væsentligste bidrag til at løse problemet med energiforsyning, idet en nedbringelse af efterspørgslen efter energi indebærer, at den politiske sårbarhed, der er en følge af afhængigheden af forsyninger fra tredjelande, vil blive mindre; gør ligeledes opmærksom på den vigtige rolle som etableringen af en solid sektor for energitjenesteselskaber kan spille i forbindelse med investeringer i både den offentlige og private sektor på områderne for energibesparelse, energieffektivitet og diversificering af energikilder; |
| --- | --- |

20.

gør opmærksom på, at opnåelsen af energibesparelser i overensstemmelse med 20-20-20-målene forudsætter store investeringer i sektorer som industri, transport, telekommunikation og boliger og i offentlige bygninger og erhvervsbygninger. Det er desuden på områderne for energieffektivitet i bygninger, transport og arealforvaltning, at de lokale og regionale myndigheder vil kunne tænkes at yde det væsentligste bidrag til at løse problemet med energiforsyning, idet en nedbringelse af efterspørgslen efter energi indebærer, at den politiske sårbarhed, der er en følge af afhængigheden af forsyninger fra tredjelande, vil blive mindre; gør ligeledes opmærksom på den vigtige rolle som etableringen af en solid sektor for energitjenesteselskaber kan spille i forbindelse med investeringer i både den offentlige og private sektor på områderne for energibesparelse, energieffektivitet og diversificering af energikilder;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at se på muligheden for at opstille mål for en årlig stigning i bygningsrenovationstempoet og fastsætte minimumsstandarder for energivurderingen af disse samt til at fokusere på en uddannelsesstrategi for bygningsarbejdere, der sætter dem i stand til at udføre energieffektiviseringer og sikrer, at der er certificerede eksperter, som kan foretage energirevision. Desuden bør der gøres en indsats for at harmonisere de forskellige medlemslandes procedurer for energicertificering af bygninger; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at se på muligheden for at opstille mål for en årlig stigning i bygningsrenovationstempoet og fastsætte minimumsstandarder for energivurderingen af disse samt til at fokusere på en uddannelsesstrategi for bygningsarbejdere, der sætter dem i stand til at udføre energieffektiviseringer og sikrer, at der er certificerede eksperter, som kan foretage energirevision. Desuden bør der gøres en indsats for at harmonisere de forskellige medlemslandes procedurer for energicertificering af bygninger;

| 22. | holder fast ved, at grundforskning i energi, der er hjørnestenen i udviklingen af banebrydende teknologier inden for produktion af vedvarende energi og energibesparelser, fortsat bør være i centrum for den europæiske energihandlingsplan. Den Europæiske Union bør garantere, at der afsættes tilstrækkelige og tilgængelige bevillinger til samtlige projekter, der kan sikre resultater på dette område; |
| --- | --- |

22.

holder fast ved, at grundforskning i energi, der er hjørnestenen i udviklingen af banebrydende teknologier inden for produktion af vedvarende energi og energibesparelser, fortsat bør være i centrum for den europæiske energihandlingsplan. Den Europæiske Union bør garantere, at der afsættes tilstrækkelige og tilgængelige bevillinger til samtlige projekter, der kan sikre resultater på dette område;

| 23. | taler for, at energipolitikken gøres til en af de store prioriteter på EU's budget, således at den tilføres en større andel af de ressourcer, der er til rådighed til samhørighedspolitikken. Prioritering af den konkrete strukturfondsindsats må ske lokalt og regionalt. I den forbindelse glæder Regionsudvalget sig over og støtter Kommissionens hensigt om at fremme lokale energiløsninger og videreudvikle initiativet »intelligente byer« for at fremme grønne investeringer, der skal øge energieffektiviteten og afbøde virkningerne af klimaændringer med intelligente lokalpolitikker for bæredygtig energi; opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle decentraliserede finansielle instrumenter, der er specifikt indrettet efter dette mål. Det bør sikres, at initiativet »intelligente byer« kommer flest muligt store byområder til gode; |
| --- | --- |

23.

taler for, at energipolitikken gøres til en af de store prioriteter på EU's budget, således at den tilføres en større andel af de ressourcer, der er til rådighed til samhørighedspolitikken. Prioritering af den konkrete strukturfondsindsats må ske lokalt og regionalt. I den forbindelse glæder Regionsudvalget sig over og støtter Kommissionens hensigt om at fremme lokale energiløsninger og videreudvikle initiativet »intelligente byer« for at fremme grønne investeringer, der skal øge energieffektiviteten og afbøde virkningerne af klimaændringer med intelligente lokalpolitikker for bæredygtig energi; opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle decentraliserede finansielle instrumenter, der er specifikt indrettet efter dette mål. Det bør sikres, at initiativet »intelligente byer« kommer flest muligt store byområder til gode;

| 24. | mener, at energistrategien for 2011-2020 bør være mere opmærksom på termisk energi (opvarmning og køling), eftersom den spiller en afgørende rolle for EU's energibalance og har et betydeligt potentiale for energieffektivitet. Varme er desuden en af de mest effektive vektorer for indførelse af vedvarende energikilder i energimixet og for effektivitetsforbedringer i fremstillingen af termisk energi. Endvidere bør en centraliseret produktion og distribution af termisk energi fremmes via nye harmoniserede regler, som letter indførelsen heraf; |
| --- | --- |

24.

mener, at energistrategien for 2011-2020 bør være mere opmærksom på termisk energi (opvarmning og køling), eftersom den spiller en afgørende rolle for EU's energibalance og har et betydeligt potentiale for energieffektivitet. Varme er desuden en af de mest effektive vektorer for indførelse af vedvarende energikilder i energimixet og for effektivitetsforbedringer i fremstillingen af termisk energi. Endvidere bør en centraliseret produktion og distribution af termisk energi fremmes via nye harmoniserede regler, som letter indførelsen heraf;

| 25. | beder Kommissionen om straks at se nærmere på spørgsmål af strategisk betydning, nemlig anvendelse af instrumenter og foranstaltninger, der garanterer mere effektive prissignaler og fremmer energibesparelser, intelligent anvendelse af energi og omstilling til vedvarende energi blandt brugerne ved hjælp af ordningen for handel med emissionskvoter, energiafgifter og gradvis udfasning af tilskuddene til konventionelle brændstoffer; |
| --- | --- |

25.

beder Kommissionen om straks at se nærmere på spørgsmål af strategisk betydning, nemlig anvendelse af instrumenter og foranstaltninger, der garanterer mere effektive prissignaler og fremmer energibesparelser, intelligent anvendelse af energi og omstilling til vedvarende energi blandt brugerne ved hjælp af ordningen for handel med emissionskvoter, energiafgifter og gradvis udfasning af tilskuddene til konventionelle brændstoffer;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at udvikle redskaber, der kan sætte offentlige myndigheder og investorer i stand til at sætte en pris på den positive eksterne virkning af investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi. Dette kan opnås gennem udbredt anvendelse af hvide attester eller andre markedsbaserede instrumenter, som kunne valorisere den positive effekt af sådanne teknologier; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at udvikle redskaber, der kan sætte offentlige myndigheder og investorer i stand til at sætte en pris på den positive eksterne virkning af investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi. Dette kan opnås gennem udbredt anvendelse af hvide attester eller andre markedsbaserede instrumenter, som kunne valorisere den positive effekt af sådanne teknologier;

| 27. | gentager (2) et forslag i en tidligere regionsudvalgsudtalelse på området om, at det, med det formål at gøre energianvendelsen mere effektiv og om muligt mindske energiforbruget, bør undgås, at støtteordninger på energiområdet foretrækkes til skade for stærke økonomiske incitamenter; |
| --- | --- |

27.

gentager (2) et forslag i en tidligere regionsudvalgsudtalelse på området om, at det, med det formål at gøre energianvendelsen mere effektiv og om muligt mindske energiforbruget, bør undgås, at støtteordninger på energiområdet foretrækkes til skade for stærke økonomiske incitamenter;

| 28. | understreger, at indsatsen på nationalt niveau bør intensiveres for at gennemføre den tredje pakke om energimarkedet. Navnlig er gennemførelsen af vedtagne foranstaltninger på området for vedvarende energi, energieffektivisering og den strategiske energiteknologiplan for EU en første nødvendig fase i opnåelsen af de ambitiøse 20-20-20-mål, idet gennemførelsen af lovgivningen vil skabe sikre rammer, som gør det muligt for virksomhederne at planlægge deres investeringer og aktiviteter; |
| --- | --- |

28.

understreger, at indsatsen på nationalt niveau bør intensiveres for at gennemføre den tredje pakke om energimarkedet. Navnlig er gennemførelsen af vedtagne foranstaltninger på området for vedvarende energi, energieffektivisering og den strategiske energiteknologiplan for EU en første nødvendig fase i opnåelsen af de ambitiøse 20-20-20-mål, idet gennemførelsen af lovgivningen vil skabe sikre rammer, som gør det muligt for virksomhederne at planlægge deres investeringer og aktiviteter;

| 29. | er enig med Kommissionen i, at et konkurrencedygtigt og effektivt indre marked for energi er afgørende for opfyldelsen af EU's langsigtede energi- og klimamål. Gennemførelsen af et sådant marked forudsætter, at der etableres et mere effektivt tilsyn og en stabil retsramme til fremme af udviklingen af vedvarende energiformer, at der indføres regler og administrative procedurer, der er mere gennemsigtige, mindre bekostelige og mere tilgængelige for vedvarende energiformer, at forbrugerne får lettere og umiddelbar adgang til fuldstændig, nøjagtig og pålidelig information om energi, at man fremmer uddannelse af befolkningen i effektiv energianvendelse, og at det sikres, at operatørerne af transportsystemerne er helt uafhængige. Regionsudvalget beder om, at princippet om ligebehandling af alle aktører i det indre marked slås fast som en vigtig ledetråd for energipolitikken. Råstoffer må være til rådighed for alle på det europæiske marked på lige vilkår i overensstemmelse med kravene om gennemsigtighed og åbning af markedet; |
| --- | --- |

29.

er enig med Kommissionen i, at et konkurrencedygtigt og effektivt indre marked for energi er afgørende for opfyldelsen af EU's langsigtede energi- og klimamål. Gennemførelsen af et sådant marked forudsætter, at der etableres et mere effektivt tilsyn og en stabil retsramme til fremme af udviklingen af vedvarende energiformer, at der indføres regler og administrative procedurer, der er mere gennemsigtige, mindre bekostelige og mere tilgængelige for vedvarende energiformer, at forbrugerne får lettere og umiddelbar adgang til fuldstændig, nøjagtig og pålidelig information om energi, at man fremmer uddannelse af befolkningen i effektiv energianvendelse, og at det sikres, at operatørerne af transportsystemerne er helt uafhængige. Regionsudvalget beder om, at princippet om ligebehandling af alle aktører i det indre marked slås fast som en vigtig ledetråd for energipolitikken. Råstoffer må være til rådighed for alle på det europæiske marked på lige vilkår i overensstemmelse med kravene om gennemsigtighed og åbning af markedet;

| 30. | henleder opmærksomheden på, at der i den aktuelle situation med såvel økonomisk som miljømæssig krise er en tæt sammenhæng mellem planerne for genopretning og investeringer i energieffektivisering og vedvarende energi. De spørgsmål, der knytter sig til en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne, herunder energi, og grønne teknologier, indgår i synergieffekter med målene i Europa 2020-strategien om skabelse af en »konkurrencedygtig, sammenkoblet og grønnere økonomi«, med rammerne for den europæiske klimapolitik og med det arbejde, der er gjort for at øge Europas energiuafhængighed; |
| --- | --- |

30.

henleder opmærksomheden på, at der i den aktuelle situation med såvel økonomisk som miljømæssig krise er en tæt sammenhæng mellem planerne for genopretning og investeringer i energieffektivisering og vedvarende energi. De spørgsmål, der knytter sig til en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne, herunder energi, og grønne teknologier, indgår i synergieffekter med målene i Europa 2020-strategien om skabelse af en »konkurrencedygtig, sammenkoblet og grønnere økonomi«, med rammerne for den europæiske klimapolitik og med det arbejde, der er gjort for at øge Europas energiuafhængighed;

| 31. | bifalder EU's store fremskridt med hensyn til fastlæggelse af standarder for energikrævende varer og tjenesteydelser på det europæiske marked og opfordrer EU til at gå videre i den retning og sigte mod de højeste krav til energibesparelser, energieffektivitet og energimæssig ydeevne; |
| --- | --- |

31.

bifalder EU's store fremskridt med hensyn til fastlæggelse af standarder for energikrævende varer og tjenesteydelser på det europæiske marked og opfordrer EU til at gå videre i den retning og sigte mod de højeste krav til energibesparelser, energieffektivitet og energimæssig ydeevne;

| 32. | betoner, at energieffektive køretøjer (hybridbiler, elbiler osv.) på trods af alle deres nuværende begrænsninger kan opfylde en stor del af det mobilitetsbehov, som i dag dækkes af benzin- og dieseldrevne biler, og endvidere har følgende fordele i relation til den europæiske energipolitiks søjler: energibesparelser, reduktion af energiafhængigheden, nedbringelse af skadelige udstødningsgasser, forbedring af elsystemets effektivitet, reduktion af støjforurening mm. Det er derfor nødvendigt at støtte de kollektive transportmidler, herunder især jernbanerne (højhastighedstog og nærtrafiktog); |
| --- | --- |

32.

betoner, at energieffektive køretøjer (hybridbiler, elbiler osv.) på trods af alle deres nuværende begrænsninger kan opfylde en stor del af det mobilitetsbehov, som i dag dækkes af benzin- og dieseldrevne biler, og endvidere har følgende fordele i relation til den europæiske energipolitiks søjler: energibesparelser, reduktion af energiafhængigheden, nedbringelse af skadelige udstødningsgasser, forbedring af elsystemets effektivitet, reduktion af støjforurening mm. Det er derfor nødvendigt at støtte de kollektive transportmidler, herunder især jernbanerne (højhastighedstog og nærtrafiktog);

| 33. | bemærker, at opfyldelsen af alle disse mål kræver en samordnet indsats på alle niveauer, europæisk, nationalt, regionalt og lokalt. Kun med en fælles indsats vil Europa nå målene om bæredygtighed, konkurrenceevne og energiforsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at opfyldelsen af alle disse mål kræver en samordnet indsats på alle niveauer, europæisk, nationalt, regionalt og lokalt. Kun med en fælles indsats vil Europa nå målene om bæredygtighed, konkurrenceevne og energiforsyningssikkerhed;

| 34. | opfordrer til, at den energihandlingsplan, som Kommissionen skal fremlægge, også indeholder indledende overvejelser om energipolitikken i EU, der rækker ud over 2020, alt sammen ud fra et globalt perspektiv, som omfatter alle disponible energikilder (fossile, nukleare og vedvarende). |
| --- | --- |

34.

opfordrer til, at den energihandlingsplan, som Kommissionen skal fremlægge, også indeholder indledende overvejelser om energipolitikken i EU, der rækker ud over 2020, alt sammen ud fra et globalt perspektiv, som omfatter alle disponible energikilder (fossile, nukleare og vedvarende).

De regionale og lokale myndigheders rolle

REGIONSUDVALGET

| 35. | gør EU-institutionerne opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i forbindelse med gennemførelsen af den fremtidige europæiske energistrategi, eftersom de i kraft af deres ansvar for mange aktiviteter med tilknytning til arealplanlægningen og -forvaltningen, udstedelse af tilladelser, investeringer, offentlige indkøb, produktion og forbrug samt nærhed til forbrugeren er nøgleaktører på energiområdet. Derudover er transport, boliger, offentlige bygninger og offentlig belysning, som planlægges af og henhører under de lokale og regionale myndigheder, områder, på hvilke der kan opnås betydelige CO2-reduktioner og energibesparelser; |
| --- | --- |

35.

gør EU-institutionerne opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i forbindelse med gennemførelsen af den fremtidige europæiske energistrategi, eftersom de i kraft af deres ansvar for mange aktiviteter med tilknytning til arealplanlægningen og -forvaltningen, udstedelse af tilladelser, investeringer, offentlige indkøb, produktion og forbrug samt nærhed til forbrugeren er nøgleaktører på energiområdet. Derudover er transport, boliger, offentlige bygninger og offentlig belysning, som planlægges af og henhører under de lokale og regionale myndigheder, områder, på hvilke der kan opnås betydelige CO2-reduktioner og energibesparelser;

| 36. | anmoder om, at der foretages en fuldstændig evaluering af de eventuelle økonomiske konsekvenser og finansielle og administrative udgifter i forbindelse med fremtidige EU-tiltag på energiområdet under hensyntagen til de specifikke lokale og regionale forhold; |
| --- | --- |

36.

anmoder om, at der foretages en fuldstændig evaluering af de eventuelle økonomiske konsekvenser og finansielle og administrative udgifter i forbindelse med fremtidige EU-tiltag på energiområdet under hensyntagen til de specifikke lokale og regionale forhold;

| 37. | bemærker, at de lokale og regionale myndigheder fører an, både når det gælder om at få borgerne til at ændre adfærd, hvilket er en nødvendig forudsætning for at nå energieffektiviseringsmålene, og når det gælder om at iværksætte og støtte aktiviteter og projekter på såvel lokalt og regionalt niveau som nationalt og internationalt niveau til opfyldelse af målene om øget energieffektivitet, beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af klimaændringerne. Kommissionen og Europa-Parlamentet har allerede fuldt ud anerkendt, at de lokale og regionale myndigheder spiller denne vigtige rolle; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at de lokale og regionale myndigheder fører an, både når det gælder om at få borgerne til at ændre adfærd, hvilket er en nødvendig forudsætning for at nå energieffektiviseringsmålene, og når det gælder om at iværksætte og støtte aktiviteter og projekter på såvel lokalt og regionalt niveau som nationalt og internationalt niveau til opfyldelse af målene om øget energieffektivitet, beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af klimaændringerne. Kommissionen og Europa-Parlamentet har allerede fuldt ud anerkendt, at de lokale og regionale myndigheder spiller denne vigtige rolle;

| 38. | gør opmærksom på, at det lokale og regionale niveau kunne påtage sig et større ansvar i udviklingen af energikapacitet på grundlag af vedvarende energi og intelligente energinet, uden derved at sætte spørgsmålstegn ved medlemsstaternes afgørende rolle, når det gælder investeringer i infrastruktur som net og samkøringslinjer. Det er nødvendigt, at lokalsamfund, lokale og regionale myndigheder og energiselskaber går sammen om at udvikle og fremlægge lokale energiplaner. Dette omfatter bedre adgang til energiselskabernes data og indførelse af realtidskontrol gennem intelligente målere; |
| --- | --- |

38.

gør opmærksom på, at det lokale og regionale niveau kunne påtage sig et større ansvar i udviklingen af energikapacitet på grundlag af vedvarende energi og intelligente energinet, uden derved at sætte spørgsmålstegn ved medlemsstaternes afgørende rolle, når det gælder investeringer i infrastruktur som net og samkøringslinjer. Det er nødvendigt, at lokalsamfund, lokale og regionale myndigheder og energiselskaber går sammen om at udvikle og fremlægge lokale energiplaner. Dette omfatter bedre adgang til energiselskabernes data og indførelse af realtidskontrol gennem intelligente målere;

| 39. | påpeger derfor, at de lokale og regionale myndigheder bør betragtes som partnere, der kan bistå med at udbrede og gennemføre denne vigtige dagsorden, og ikke som en hindring for hurtig iværksættelse af en ambitiøs lovgivning. De er endvidere garanter for de gennemførte projekters kvalitet; |
| --- | --- |

39.

påpeger derfor, at de lokale og regionale myndigheder bør betragtes som partnere, der kan bistå med at udbrede og gennemføre denne vigtige dagsorden, og ikke som en hindring for hurtig iværksættelse af en ambitiøs lovgivning. De er endvidere garanter for de gennemførte projekters kvalitet;

| 40. | gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder allerede er begyndt at iværksætte aktiviteter og initiativer, der skal bidrage til at opnå målene for den europæiske politik til beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af klimaændringer. I den forbindelse skal det fremhæves, at borgmesteraftalen fungerer som en drivende kraft i processen med at gøre borgerne bevidste om energiproblemstillingerne og fremme en adfærdsændring, og at der er etableret informationsnetværk og samarbejde mellem de byer og kommuner, der har underskrevet aftalen; |
| --- | --- |

40.

gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder allerede er begyndt at iværksætte aktiviteter og initiativer, der skal bidrage til at opnå målene for den europæiske politik til beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af klimaændringer. I den forbindelse skal det fremhæves, at borgmesteraftalen fungerer som en drivende kraft i processen med at gøre borgerne bevidste om energiproblemstillingerne og fremme en adfærdsændring, og at der er etableret informationsnetværk og samarbejde mellem de byer og kommuner, der har underskrevet aftalen;

| 41. | opfordrer i den forbindelse de lokale og regionale myndigheder, som er nået længst med energieffektiviseringen og udviklingen af produktionsstrukturer for vedvarende energi, til at optrappe kommunikationen og samarbejdet med andre lokale og regionale myndigheder. Der bør arbejdes for, at aftalen udvides til at omfatte alle lokalsamfund i byer og landdistrikter, som ønsker at deltage, hvilket også gælder alle andre former for tværregionalt, nationalt eller internationalt samarbejde, som deltager i denne fælles indsats; |
| --- | --- |

41.

opfordrer i den forbindelse de lokale og regionale myndigheder, som er nået længst med energieffektiviseringen og udviklingen af produktionsstrukturer for vedvarende energi, til at optrappe kommunikationen og samarbejdet med andre lokale og regionale myndigheder. Der bør arbejdes for, at aftalen udvides til at omfatte alle lokalsamfund i byer og landdistrikter, som ønsker at deltage, hvilket også gælder alle andre former for tværregionalt, nationalt eller internationalt samarbejde, som deltager i denne fælles indsats;

| 42. | glæder sig over, at Kommissionen agter at fremme lokale energiløsninger og videreudvikle projektet »intelligente byer« med det formål at fremme grønne investeringer, der kan øge energieffektiviteten. Disse fremskridt kunne navnlig ske gennem Kommissionens støtte til udnyttelse af det potentiale, der ligger i kraftvarmeproduktion, vedvarende energikilder samt fjernvarme- og kølenet i byområder, der anvender denne form for teknologi og bruger vedvarende energikilder (biomasse mm.) og decentraliseret elproduktion. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle decentraliserede finansielle instrumenter, der er specifikt indrettet efter dette mål; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over, at Kommissionen agter at fremme lokale energiløsninger og videreudvikle projektet »intelligente byer« med det formål at fremme grønne investeringer, der kan øge energieffektiviteten. Disse fremskridt kunne navnlig ske gennem Kommissionens støtte til udnyttelse af det potentiale, der ligger i kraftvarmeproduktion, vedvarende energikilder samt fjernvarme- og kølenet i byområder, der anvender denne form for teknologi og bruger vedvarende energikilder (biomasse mm.) og decentraliseret elproduktion. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle decentraliserede finansielle instrumenter, der er specifikt indrettet efter dette mål;

| 43. | ønsker at fremhæve behovet for, at de europæiske institutioner giver de lokale og regionale myndigheder en tilstrækkelig tidshorisont til gennemførelse af de foranstaltninger, EU kunne vedtage vedrørende energiforbrug og -effektivitet og vedrørende sikring af de indgivne projekters kvalitet; |
| --- | --- |

43.

ønsker at fremhæve behovet for, at de europæiske institutioner giver de lokale og regionale myndigheder en tilstrækkelig tidshorisont til gennemførelse af de foranstaltninger, EU kunne vedtage vedrørende energiforbrug og -effektivitet og vedrørende sikring af de indgivne projekters kvalitet;

| 44. | ønsker under henvisning til den store betydning, de lokale og regionale myndigheder har for opfyldelsen af kravene til energieffektivitet og energi, at man på EU-niveau i højere grad tilvejebringer mere effektive finansielle instrumenter, der kan understøtte de lokale og regionale myndigheders bestræbelser på at investere i bæredygtig energi. På den måde ville man kunne overvinde de vanskeligheder, der alt for ofte forekommer på nationalt niveau, f.eks. underudnyttelse af de disponible midler som følge af alt for strenge regler eller utilstrækkelig orientering af de lokale aktører om de finansieringsmuligheder, der findes; |
| --- | --- |

44.

ønsker under henvisning til den store betydning, de lokale og regionale myndigheder har for opfyldelsen af kravene til energieffektivitet og energi, at man på EU-niveau i højere grad tilvejebringer mere effektive finansielle instrumenter, der kan understøtte de lokale og regionale myndigheders bestræbelser på at investere i bæredygtig energi. På den måde ville man kunne overvinde de vanskeligheder, der alt for ofte forekommer på nationalt niveau, f.eks. underudnyttelse af de disponible midler som følge af alt for strenge regler eller utilstrækkelig orientering af de lokale aktører om de finansieringsmuligheder, der findes;

| 45. | gentager det synspunkt, som blev fremsat i Regionsudvalgets tidligere udtalelse om handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2012, hvorefter mere end en tredjedel af indtægterne under ordningen bør gå til massive lokale og regionale investeringer i energieffektivisering og forsyning af vedvarende intern energi; |
| --- | --- |

45.

gentager det synspunkt, som blev fremsat i Regionsudvalgets tidligere udtalelse om handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2012, hvorefter mere end en tredjedel af indtægterne under ordningen bør gå til massive lokale og regionale investeringer i energieffektivisering og forsyning af vedvarende intern energi;

| 46. | bifalder desuden, at uudnyttede bevillinger under kapitel II i forordning (EF) nr. 663/2009 omfordeles og fremover stilles til rådighed for lokale og regionale myndigheder til inden for rammerne af projekter for bæredygtig energi at finansiere foranstaltninger, der har en hurtig, mærkbar og væsentlig effekt for den økonomiske genopretning i EU, forbedringer af energisikkerheden og nedbringelse af drivhusgasemissioner. I den forbindelse bakker udvalget op om, at der indføres et permanent finansielt instrument, der gør det muligt at yde støtte til udviklingen af projekter inden for energieffektivisering og vedvarende energi og gør det nemmere for de kommunale, lokale og regionale myndigheder at finansiere investeringer på disse områder. Dette kan også bidrage til at mindske små, isolerede og sårbare energisystemers stærke eksterne afhængighed, f.eks. energisystemerne i de fjerntliggende regioner; |
| --- | --- |

46.

bifalder desuden, at uudnyttede bevillinger under kapitel II i forordning (EF) nr. 663/2009 omfordeles og fremover stilles til rådighed for lokale og regionale myndigheder til inden for rammerne af projekter for bæredygtig energi at finansiere foranstaltninger, der har en hurtig, mærkbar og væsentlig effekt for den økonomiske genopretning i EU, forbedringer af energisikkerheden og nedbringelse af drivhusgasemissioner. I den forbindelse bakker udvalget op om, at der indføres et permanent finansielt instrument, der gør det muligt at yde støtte til udviklingen af projekter inden for energieffektivisering og vedvarende energi og gør det nemmere for de kommunale, lokale og regionale myndigheder at finansiere investeringer på disse områder. Dette kan også bidrage til at mindske små, isolerede og sårbare energisystemers stærke eksterne afhængighed, f.eks. energisystemerne i de fjerntliggende regioner;

| 47. | foreslår, at der delvist kompenseres for de højere priser på vedvarende energi ved gradvist og over en passende tidshorisont at revidere tilskuddene til konventionelle brændstoffer som led i den aktuelle liberalisering af det europæiske energimarked ved hjælp af offentlige investeringer i energiforsyningsvirksomheder (offentlig-private partnerskaber). Dette vil også have positive virkninger for inddragelsen af SMV'er og for væksten og beskæftigelsen på lokalt og regionalt niveau – hvilket er målet for Europa 2020-strategien og bør bidrage til den økonomiske genopretning. Der er imidlertid meget store forskelle i tilslutningen af vedvarende energi til nettet medlemsstaterne imellem, hvorfor der bør gøres en indsats for at følge bedste praksis; |
| --- | --- |

47.

foreslår, at der delvist kompenseres for de højere priser på vedvarende energi ved gradvist og over en passende tidshorisont at revidere tilskuddene til konventionelle brændstoffer som led i den aktuelle liberalisering af det europæiske energimarked ved hjælp af offentlige investeringer i energiforsyningsvirksomheder (offentlig-private partnerskaber). Dette vil også have positive virkninger for inddragelsen af SMV'er og for væksten og beskæftigelsen på lokalt og regionalt niveau – hvilket er målet for Europa 2020-strategien og bør bidrage til den økonomiske genopretning. Der er imidlertid meget store forskelle i tilslutningen af vedvarende energi til nettet medlemsstaterne imellem, hvorfor der bør gøres en indsats for at følge bedste praksis;

| 48. | foreslår, at der udformes nye instrumenter som prioriteter under strukturfondene eller energiinvesteringsfonde, som yder direkte lån eller tilskud med bredere kriterier for støtteberettigelse til det lokale og regionale niveau med det formål at støtte projekter vedrørende energieffektivitet og decentraliseret energiproduktion samt stille sikkerhed for gældsforpligtelser hos energiselskaber, der investerer i kulstoffattig teknologi til produktion af elektricitet, opvarmning og nedkøling; |
| --- | --- |

48.

foreslår, at der udformes nye instrumenter som prioriteter under strukturfondene eller energiinvesteringsfonde, som yder direkte lån eller tilskud med bredere kriterier for støtteberettigelse til det lokale og regionale niveau med det formål at støtte projekter vedrørende energieffektivitet og decentraliseret energiproduktion samt stille sikkerhed for gældsforpligtelser hos energiselskaber, der investerer i kulstoffattig teknologi til produktion af elektricitet, opvarmning og nedkøling;

| 49. | vurderer, at liberaliseringen af elektricitets- og gasmarkedet i EU bør give bedre muligheder for investeringer i decentraliserede energiforsyningsløsninger, hvor en langt større procentdel af energien produceres fra vedvarende og bæredygtige kilder, end det er tilfældet i dag; |
| --- | --- |

49.

vurderer, at liberaliseringen af elektricitets- og gasmarkedet i EU bør give bedre muligheder for investeringer i decentraliserede energiforsyningsløsninger, hvor en langt større procentdel af energien produceres fra vedvarende og bæredygtige kilder, end det er tilfældet i dag;

| 50. | betoner mere specifikt vigtigheden af at videreudvikle teknologien for »intelligente net«, som vil lette overgangen til decentraliseret produktion af energi i kraft af anvendelse af en større andel af forskellige vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

50.

betoner mere specifikt vigtigheden af at videreudvikle teknologien for »intelligente net«, som vil lette overgangen til decentraliseret produktion af energi i kraft af anvendelse af en større andel af forskellige vedvarende energikilder;

| 51. | opfordrer til, at der særligt fokuseres på at forenkle godkendelsesprocedurerne for planlægning af decentraliserede energiproduktions- og transportsystemer og gøre dem mere gennemsigtige, hurtigere og mindre bekostelige; |
| --- | --- |

51.

opfordrer til, at der særligt fokuseres på at forenkle godkendelsesprocedurerne for planlægning af decentraliserede energiproduktions- og transportsystemer og gøre dem mere gennemsigtige, hurtigere og mindre bekostelige;

| 52. | fremhæver endvidere, at det er nødvendigt at sikre, at den lokale befolkning bakker op om den decentraliserede energiforsyning og især, at den accepterer, at vedvarende energi med de nuværende produktionsmetoder ofte er dyrere end traditionelle energikilder. Derfor bør der ydes større støtte til decentral produktion (solenergi og vindkraft) med lav effekt (under 100 kW). Derudover er det ofte nødvendigt at informere lokalbefolkningen om anlæg af nye linjer til transport af energi. Grønne ngo'er og miljøbeskyttelsesorganisationer kan i den forbindelse fungere som drivrem mellem civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder for at støtte og ledsage disse i iværksættelsen af planer og projekter på energi- og klimaområdet samt oplysning af offentligheden. Navnlig bør fordelene for forsyningssikkerheden på længere sigt forklares bedre; |
| --- | --- |

52.

fremhæver endvidere, at det er nødvendigt at sikre, at den lokale befolkning bakker op om den decentraliserede energiforsyning og især, at den accepterer, at vedvarende energi med de nuværende produktionsmetoder ofte er dyrere end traditionelle energikilder. Derfor bør der ydes større støtte til decentral produktion (solenergi og vindkraft) med lav effekt (under 100 kW). Derudover er det ofte nødvendigt at informere lokalbefolkningen om anlæg af nye linjer til transport af energi. Grønne ngo'er og miljøbeskyttelsesorganisationer kan i den forbindelse fungere som drivrem mellem civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder for at støtte og ledsage disse i iværksættelsen af planer og projekter på energi- og klimaområdet samt oplysning af offentligheden. Navnlig bør fordelene for forsyningssikkerheden på længere sigt forklares bedre;

| 53. | opfordrer til, at der gøres en særlig indsats for at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders og lokalbefolkningernes interesser og synspunkter, når det gælder lagring og håndtering af affald fra energiproduktionen. De eksisterende mæglings- og informationsredskaber vil med fordel kunne udbygges; |
| --- | --- |

53.

opfordrer til, at der gøres en særlig indsats for at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders og lokalbefolkningernes interesser og synspunkter, når det gælder lagring og håndtering af affald fra energiproduktionen. De eksisterende mæglings- og informationsredskaber vil med fordel kunne udbygges;

| 54. | understreger, at lokale og regionale energiagenturer spiller en vigtig rolle i gennemførelsen af lovgivningen og EU's energipolitik som formidlere af de europæiske, nationale og lokale politikker over for forbrugerne. Det informations- og oplysningsarbejde om energibesparelser og vedvarende energi, de udfører over for offentligheden, bør understøttes af en betydelig indsats på EU-niveau for at forenkle de regler og den administration, der er forbundet med borgernes adgang til ekspertise og de til rådighed værende finansielle instrumenter. En sådan forenkling kombineret med en bredere kommunikationsindsats vedr. de forskellige regionale og lokale agenturers opgaver er nødvendig for at gøre disse agenturer så attraktive og effektive som muligt; |
| --- | --- |

54.

understreger, at lokale og regionale energiagenturer spiller en vigtig rolle i gennemførelsen af lovgivningen og EU's energipolitik som formidlere af de europæiske, nationale og lokale politikker over for forbrugerne. Det informations- og oplysningsarbejde om energibesparelser og vedvarende energi, de udfører over for offentligheden, bør understøttes af en betydelig indsats på EU-niveau for at forenkle de regler og den administration, der er forbundet med borgernes adgang til ekspertise og de til rådighed værende finansielle instrumenter. En sådan forenkling kombineret med en bredere kommunikationsindsats vedr. de forskellige regionale og lokale agenturers opgaver er nødvendig for at gøre disse agenturer så attraktive og effektive som muligt;

| 55. | gør gældende, at rolle- og kompetencefordelingen mellem agenturerne og de nationale, regionale og lokale institutioner må tydeliggøres, og at agenturerne må gøres mere synlige for borgerne og virksomhederne; |
| --- | --- |

55.

gør gældende, at rolle- og kompetencefordelingen mellem agenturerne og de nationale, regionale og lokale institutioner må tydeliggøres, og at agenturerne må gøres mere synlige for borgerne og virksomhederne;

| 56. | fremhæver, at byområder og landdistrikter i EU vil kunne drage fordel af virksomhedernes aktiviteter og udviklingen af nye markeder for energieffektivisering og vedvarende energi. Hvis sektoren for vedvarende energi rent faktisk kan skabe en million ekstra job i Europa inden 2020, sådan som Kommissionen forventer, vil det være bevis for en ny balance mellem den økonomiske vækst i EU og klimamålene; |
| --- | --- |

56.

fremhæver, at byområder og landdistrikter i EU vil kunne drage fordel af virksomhedernes aktiviteter og udviklingen af nye markeder for energieffektivisering og vedvarende energi. Hvis sektoren for vedvarende energi rent faktisk kan skabe en million ekstra job i Europa inden 2020, sådan som Kommissionen forventer, vil det være bevis for en ny balance mellem den økonomiske vækst i EU og klimamålene;

| 57. | opfordrer til, at der foretages en tilbundsgående analyse af de eventuelle økonomiske konsekvenser af og de finansielle og administrative omkostninger ved samtlige EU's fremtidige aktioner på energiområdet, og at der i analysen tages hensyn til de særlige lokale og regionale forhold, navnlig på øer og i regioner i den yderste periferi, som er kendetegnet ved at være totalt afskåret fra energisystemer. Disse særlige forhold betyder, at det ideelle energimix kan variere fra region til region. Ligeledes kan udviklingen af nye energiformer og bevarelsen eller opgivelsen af konventionelle energiformer have meget forskellige virkninger i de forskellige regioner; |
| --- | --- |

57.

opfordrer til, at der foretages en tilbundsgående analyse af de eventuelle økonomiske konsekvenser af og de finansielle og administrative omkostninger ved samtlige EU's fremtidige aktioner på energiområdet, og at der i analysen tages hensyn til de særlige lokale og regionale forhold, navnlig på øer og i regioner i den yderste periferi, som er kendetegnet ved at være totalt afskåret fra energisystemer. Disse særlige forhold betyder, at det ideelle energimix kan variere fra region til region. Ligeledes kan udviklingen af nye energiformer og bevarelsen eller opgivelsen af konventionelle energiformer have meget forskellige virkninger i de forskellige regioner;

| 58. | henleder opmærksomheden på, at den nye lovgivning om energipolitikken bør tage behørigt hensyn til de lokale og regionale myndigheders kompetencer for at sikre, at aktionerne iværksættes på et niveau, der er i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincipperne. |
| --- | --- |

58.

henleder opmærksomheden på, at den nye lovgivning om energipolitikken bør tage behørigt hensyn til de lokale og regionale myndigheders kompetencer for at sikre, at aktionerne iværksættes på et niveau, der er i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincipperne.

Bruxelles, den 1. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Regionsudvalget vil inden for den nærmeste tid udarbejde en separat udtalelse om de spørgsmål, der specifikt vedrører nedbringelse af CO2-emissionerne og bekæmpelse af klimaændringerne.

1

2

(2)  CdR 241/2008 fin.

2

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/12

---

Regionsudvalget udtalelse: »International klimapolitik efter København«

2011/C 42/03

REGIONSUDVALGET

| — | fremhæver, at den vidtfavnende europæiske strategi for bekæmpelse af klimaforandringer på nationalt, regionalt og lokalt myndighedsniveau kan tjene som et eksempel på en overordnet handlingsplan og også med fordel kan gælde som et eksempel uden for Europa. Vigtige forudsætninger er gennemsigtige strukturer, som går på tværs af fagpolitikker, og en effektiv finansieringsstruktur, der er tilgængelig for de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

—

fremhæver, at den vidtfavnende europæiske strategi for bekæmpelse af klimaforandringer på nationalt, regionalt og lokalt myndighedsniveau kan tjene som et eksempel på en overordnet handlingsplan og også med fordel kan gælde som et eksempel uden for Europa. Vigtige forudsætninger er gennemsigtige strukturer, som går på tværs af fagpolitikker, og en effektiv finansieringsstruktur, der er tilgængelig for de lokale og regionale myndigheder;

| — | støtter i høj grad borgmesteraftalens initiativ til at reducere CO2-emissionerne i mere end 2 150 europæiske byer med over 20 % inden 2020, og forventer, at de nødvendige ressourcer vil blive stillet til rådighed, så de fremsatte mål rent faktisk kan blive opfyldt; |
| --- | --- |

—

støtter i høj grad borgmesteraftalens initiativ til at reducere CO2-emissionerne i mere end 2 150 europæiske byer med over 20 % inden 2020, og forventer, at de nødvendige ressourcer vil blive stillet til rådighed, så de fremsatte mål rent faktisk kan blive opfyldt;

| — | er af den opfattelse, at en konstruktiv måde, for de lokale og nationale niveauer at samarbejde om klimatilpasningstiltag på, er gennem resultatorienterede aftaler, hvorved de enkelte forvaltningsniveauer på frivillig basis kan forpligte sig til at arbejde hen imod bestemte klimamål og i fællesskab tager ejerskab af og ansvar for deres respektive bidrag; |
| --- | --- |

—

er af den opfattelse, at en konstruktiv måde, for de lokale og nationale niveauer at samarbejde om klimatilpasningstiltag på, er gennem resultatorienterede aftaler, hvorved de enkelte forvaltningsniveauer på frivillig basis kan forpligte sig til at arbejde hen imod bestemte klimamål og i fællesskab tager ejerskab af og ansvar for deres respektive bidrag;

| — | understreger, at sektorspecifikke eller tværsektorielle energi- og klimaalliancer mellem regioner og virksomheder spiller en stadig vigtigere rolle, hvilket allerede kom til udtryk ved alliancernes inddragelse i forhandlingsprocessen i København. Disse bør fremmes på målrettet vis med det formål at intensivere og fremskynde udviklingen og anvendelsen af lavemissionsteknologier. Beslutningstagerne på regionalt og lokalt niveau, og særligt SMV'er, er i fokus her; |
| --- | --- |

—

understreger, at sektorspecifikke eller tværsektorielle energi- og klimaalliancer mellem regioner og virksomheder spiller en stadig vigtigere rolle, hvilket allerede kom til udtryk ved alliancernes inddragelse i forhandlingsprocessen i København. Disse bør fremmes på målrettet vis med det formål at intensivere og fremskynde udviklingen og anvendelsen af lavemissionsteknologier. Beslutningstagerne på regionalt og lokalt niveau, og særligt SMV'er, er i fokus her;

| — | henviser på ny til, at der er behov for yderligere midler til gennemførelsen af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger på særligt det regionale og lokale niveau. |
| --- | --- |

—

henviser på ny til, at der er behov for yderligere midler til gennemførelsen af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger på særligt det regionale og lokale niveau.

| Ordfører | : | Nicola Beer (DE/ALDE), statssekretær for integrations- og Europaanliggender i delstaten Hessens justitsministerium |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – »International klimapolitik efter København:
  Handling nu for at sætte nyt skub i den globale indsats mod klimaforandringer«
  KOM(2010) 86 endelig |

Ordfører

:

Nicola Beer (DE/ALDE), statssekretær for integrations- og Europaanliggender i delstaten Hessens justitsministerium

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – »International klimapolitik efter København:

Handling nu for at sætte nyt skub i den globale indsats mod klimaforandringer«

KOM(2010) 86 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | fremhæver, at klimaforandringerne, uanset de geopolitiske forhold, vil få direkte konsekvenser for alle levende organismer på planeten. At begrænse den truende globale opvarmning og imødegå klimaforandringernes følgevirkninger hører til de centrale udfordringer i vor tid; |
| --- | --- |

1.

fremhæver, at klimaforandringerne, uanset de geopolitiske forhold, vil få direkte konsekvenser for alle levende organismer på planeten. At begrænse den truende globale opvarmning og imødegå klimaforandringernes følgevirkninger hører til de centrale udfordringer i vor tid;

| 2. | understreger her de subnationale niveauers særlige rolle, særligt de regionale og lokale beslutningstagere i Europa, som på grund af deres tætte kontakt til borgerne indtager en nøgleposition i gennemførelsen af klimabeskyttelsesforanstaltningerne; |
| --- | --- |

2.

understreger her de subnationale niveauers særlige rolle, særligt de regionale og lokale beslutningstagere i Europa, som på grund af deres tætte kontakt til borgerne indtager en nøgleposition i gennemførelsen af klimabeskyttelsesforanstaltningerne;

| 3. | støtter udtrykkeligt Kommissionens ønske om at udnytte dette potentiale til fordel for klimabeskyttelsen. En bæredygtig bevidstgørelse af samfundet er sammen med strukturelle forandringer i retning af et ressourceeffektivt økonomisk system en forudsætning for, at de ambitiøse klimamål kan opfyldes. |
| --- | --- |

3.

støtter udtrykkeligt Kommissionens ønske om at udnytte dette potentiale til fordel for klimabeskyttelsen. En bæredygtig bevidstgørelse af samfundet er sammen med strukturelle forandringer i retning af et ressourceeffektivt økonomisk system en forudsætning for, at de ambitiøse klimamål kan opfyldes.

Kommissionens meddelelse

REGIONSUDVALGET

| 4. | bifalder, at Kommissionen har sammenfattet sin vilje til at konkretisere den generelle enighed på området klimaforandringer i en strategi, der skal bibeholde og styrke dynamikken i indsatsen for at imødegå klimaforandringer; |
| --- | --- |

4.

bifalder, at Kommissionen har sammenfattet sin vilje til at konkretisere den generelle enighed på området klimaforandringer i en strategi, der skal bibeholde og styrke dynamikken i indsatsen for at imødegå klimaforandringer;

| 5. | konstaterer, at klimaforandringerne med deres forskellige regionale følgevirkninger er videnskabeligt anerkendt som et globalt fænomen, og at det internationale samfund i stigende grad accepterer, at det er nødvendigt at handle hurtigt, som anbefalet af FN's klimapanel. Allerede i 2008 opstillede EU ambitiøse mål om at reducere udledningen af drivhusgasser med 20 %, øge den vedvarende energis andel af energiproduktionen med 20 % og reducere energiforbruget med 20 % inden 2020. Disse mål er også indeholdt i Europa 2020-strategien og støttes udtrykkeligt af RU; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at klimaforandringerne med deres forskellige regionale følgevirkninger er videnskabeligt anerkendt som et globalt fænomen, og at det internationale samfund i stigende grad accepterer, at det er nødvendigt at handle hurtigt, som anbefalet af FN's klimapanel. Allerede i 2008 opstillede EU ambitiøse mål om at reducere udledningen af drivhusgasser med 20 %, øge den vedvarende energis andel af energiproduktionen med 20 % og reducere energiforbruget med 20 % inden 2020. Disse mål er også indeholdt i Europa 2020-strategien og støttes udtrykkeligt af RU;

| 6. | fremhæver klimaforandringernes internationale dimension og nødvendigheden af, at der handles globalt; |
| --- | --- |

6.

fremhæver klimaforandringernes internationale dimension og nødvendigheden af, at der handles globalt;

| 7. | kræver, at der indføres et stærkt lokalt kapitel i den fremtidige internationale FN-aftale om klimaforandringer; |
| --- | --- |

7.

kræver, at der indføres et stærkt lokalt kapitel i den fremtidige internationale FN-aftale om klimaforandringer;

| 8. | bifalder, at FN-processen anses for at være uomgængelig for en omfattende global forvaltning af klimabeskyttelsen og støtter derfor helhjertet bestræbelserne på at nå frem til en internationalt forpligtende aftale om klimabeskyttelse, der navnlig bør integrere de politiske retningslinjer fra Københavnsaftalen; |
| --- | --- |

8.

bifalder, at FN-processen anses for at være uomgængelig for en omfattende global forvaltning af klimabeskyttelsen og støtter derfor helhjertet bestræbelserne på at nå frem til en internationalt forpligtende aftale om klimabeskyttelse, der navnlig bør integrere de politiske retningslinjer fra Københavnsaftalen;

| 9. | giver på ny sin helhjertede opbakning til målet om at begrænse den globale opvarmning til maksimalt 22 °C; |
| --- | --- |

9.

giver på ny sin helhjertede opbakning til målet om at begrænse den globale opvarmning til maksimalt 22 °C;

| 10. | glæder sig over, at EU er godt på vej til at opfylde sine Kyoto-forpligtelser for perioden 2008-2012 og påskønner bestræbelserne på at sikre, at Europa fortsat er blandt de mest klimavenlige regioner i verden; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at EU er godt på vej til at opfylde sine Kyoto-forpligtelser for perioden 2008-2012 og påskønner bestræbelserne på at sikre, at Europa fortsat er blandt de mest klimavenlige regioner i verden;

| 11. | konstaterer, at forhandlingerne om bekæmpelsen af klimaforandringer i København i december 2009 ganske vist på den ene side resulterede i en bred debat på internationalt niveau om en politisk aftale mellem et flertal af verdens lande, der indtil da ikke havde været villige til at afgive tilsagn om udtrykkelige mål, men at det på den anden side ikke var muligt at nå frem til en juridisk forpligtende aftale; |
| --- | --- |

11.

konstaterer, at forhandlingerne om bekæmpelsen af klimaforandringer i København i december 2009 ganske vist på den ene side resulterede i en bred debat på internationalt niveau om en politisk aftale mellem et flertal af verdens lande, der indtil da ikke havde været villige til at afgive tilsagn om udtrykkelige mål, men at det på den anden side ikke var muligt at nå frem til en juridisk forpligtende aftale;

| 12. | er enig i, at EU skal forbedre sin indsats for at overbevise skeptikerne, og i første omgang bør fokusere på at vinde opbakning hos forskellige partnere. RU understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at EU taler med én stemme; |
| --- | --- |

12.

er enig i, at EU skal forbedre sin indsats for at overbevise skeptikerne, og i første omgang bør fokusere på at vinde opbakning hos forskellige partnere. RU understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at EU taler med én stemme;

| 13. | er af den opfattelse, at en internationalt forpligtende aftale skal bero på miljømæssig integritet, hvis den skal accepteres af de deltagende stater; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at en internationalt forpligtende aftale skal bero på miljømæssig integritet, hvis den skal accepteres af de deltagende stater;

| 14. | minder om, at EU, som en af de få store verdensregioner, har reduceret sine CO2-emissioner væsentligt og netop af denne grund og med afsæt i sin globalt anerkendte rolle som foregangsregion med god grund bærer et særligt ansvar for at udnytte eksisterende muligheder for yderligere reduktioner; |
| --- | --- |

14.

minder om, at EU, som en af de få store verdensregioner, har reduceret sine CO2-emissioner væsentligt og netop af denne grund og med afsæt i sin globalt anerkendte rolle som foregangsregion med god grund bærer et særligt ansvar for at udnytte eksisterende muligheder for yderligere reduktioner;

| 15. | gør opmærksom på, at klimaforandringernes følgevirkninger på internationalt plan og internt i Europa vil være meget forskellige fra region til region (det være sig på fastlandet, i bjergregioner eller på øer, f.eks. hvad angår ørkendannelse, smeltende gletsjere eller stigende vandstand i havene), hvilket gør det nødvendigt at vurdere mulige regionale følger på medlemsstats- regionalt og lokalt niveau under hensyntagen til deres forskelligheder; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på, at klimaforandringernes følgevirkninger på internationalt plan og internt i Europa vil være meget forskellige fra region til region (det være sig på fastlandet, i bjergregioner eller på øer, f.eks. hvad angår ørkendannelse, smeltende gletsjere eller stigende vandstand i havene), hvilket gør det nødvendigt at vurdere mulige regionale følger på medlemsstats- regionalt og lokalt niveau under hensyntagen til deres forskelligheder;

| 16. | er fortaler for, at der findes en bedre balance mellem det nødvendige forventningspres og bibeholdelsen af processens dynamik, således at der ikke opstår tendenser til stilstand og/eller blokade. |
| --- | --- |

16.

er fortaler for, at der findes en bedre balance mellem det nødvendige forventningspres og bibeholdelsen af processens dynamik, således at der ikke opstår tendenser til stilstand og/eller blokade.

København set i bakspejlet

REGIONSUDVALGET

| 17. | beklager, at EU ikke kunne trænge igennem med sine holdninger til bekæmpelse af klimaændringer i København; |
| --- | --- |

17.

beklager, at EU ikke kunne trænge igennem med sine holdninger til bekæmpelse af klimaændringer i København;

| 18. | bifalder, at klimakonferencen i København fastholdt målet om at begrænse den globale opvarmning til under 2 °C over det førindustrielle niveau, samtidig med at der henvistes til FN's klimapanel; |
| --- | --- |

18.

bifalder, at klimakonferencen i København fastholdt målet om at begrænse den globale opvarmning til under 2 °C over det førindustrielle niveau, samtidig med at der henvistes til FN's klimapanel;

| 19. | bifalder derudover, at der på referencetidspunktet den 31.1.2010 allerede var 55 stater, der havde efterlevet opfordringen til at give forpligtende tilsagn om deres emissionsreduktionsmål. Dette viser, at der er en bred og tiltagende opbakning til aftalen, samt at et flertal af lande er fast besluttede på at intensivere deres klimabeskyttelsesforanstaltninger. Udvalget beklager imidlertid, at de samlede reduktionstilsagn er utilstrækkelige i forhold til at nå det mål, der blev opnået enighed om i København, nemlig at holde den globale opvarmning under 2 °C; |
| --- | --- |

19.

bifalder derudover, at der på referencetidspunktet den 31.1.2010 allerede var 55 stater, der havde efterlevet opfordringen til at give forpligtende tilsagn om deres emissionsreduktionsmål. Dette viser, at der er en bred og tiltagende opbakning til aftalen, samt at et flertal af lande er fast besluttede på at intensivere deres klimabeskyttelsesforanstaltninger. Udvalget beklager imidlertid, at de samlede reduktionstilsagn er utilstrækkelige i forhold til at nå det mål, der blev opnået enighed om i København, nemlig at holde den globale opvarmning under 2 °C;

| 20. | bifalder, at Københavnsaftalen, også med henblik på den påkrævede finansiering af klimabeskyttelsen, stiller krav om opstilling af grundlæggende regler for en regelmæssig overvågning, rapportering og verifikation samt principper for de klimabeskyttelsesforanstaltninger, der skal træffes i de enkelte lande. |
| --- | --- |

20.

bifalder, at Københavnsaftalen, også med henblik på den påkrævede finansiering af klimabeskyttelsen, stiller krav om opstilling af grundlæggende regler for en regelmæssig overvågning, rapportering og verifikation samt principper for de klimabeskyttelsesforanstaltninger, der skal træffes i de enkelte lande.

Behov for handling

REGIONSUDVALGET

| 21. | fremhæver, at der set i lyset af de kommende forhandlinger i Mexico, og særligt også de forberedende konferencer i den forbindelse, må ydes en stor indsats for at overbevise de lande og landegrupper, som ikke følte, at deres interesser blev tilstrækkeligt tilgodeset i Københavnsprocessen; |
| --- | --- |

21.

fremhæver, at der set i lyset af de kommende forhandlinger i Mexico, og særligt også de forberedende konferencer i den forbindelse, må ydes en stor indsats for at overbevise de lande og landegrupper, som ikke følte, at deres interesser blev tilstrækkeligt tilgodeset i Københavnsprocessen;

| 22. | støtter Kommissionens forslag til foranstaltninger, der skal tjene til at skærpe bevidstheden i tredjelande. I den henseende er det en forudsætning, at man på nøgleområder kender forhandlingspartnernes holdninger, interesser og forventninger på forhånd, for særligt at kunne overbevise de lande, hvis grundlæggende vilje til at indgå en juridisk forpligtende international aftale om klimabeskyttelse endnu ikke er tilstrækkeligt udpræget; |
| --- | --- |

22.

støtter Kommissionens forslag til foranstaltninger, der skal tjene til at skærpe bevidstheden i tredjelande. I den henseende er det en forudsætning, at man på nøgleområder kender forhandlingspartnernes holdninger, interesser og forventninger på forhånd, for særligt at kunne overbevise de lande, hvis grundlæggende vilje til at indgå en juridisk forpligtende international aftale om klimabeskyttelse endnu ikke er tilstrækkeligt udpræget;

| 23. | understreger, at EU på grundlag af den nu gældende Lissabontraktat skal varetage sit forhandlingsmandat i fællesskab og henstiller til en konsekvent gennemførelse af disse nye strukturer; |
| --- | --- |

23.

understreger, at EU på grundlag af den nu gældende Lissabontraktat skal varetage sit forhandlingsmandat i fællesskab og henstiller til en konsekvent gennemførelse af disse nye strukturer;

| 24. | kræver i den forbindelse udtrykkeligt, at EU allerede i Cancun taler med én stemme; |
| --- | --- |

24.

kræver i den forbindelse udtrykkeligt, at EU allerede i Cancun taler med én stemme;

| 25. | fremhæver, at det skal være muligt at måle og kontrollere resultaterne af de forskellige foranstaltninger til reduktion af klimaforandringer og de uomgængelige følger heraf. Pligten til at dokumentere indsatsen og levere data skal gælde for alle stater, uden at de berørte parters suverænitet krænkes; |
| --- | --- |

25.

fremhæver, at det skal være muligt at måle og kontrollere resultaterne af de forskellige foranstaltninger til reduktion af klimaforandringer og de uomgængelige følger heraf. Pligten til at dokumentere indsatsen og levere data skal gælde for alle stater, uden at de berørte parters suverænitet krænkes;

| 26. | understreger nødvendigheden af, at Kommissionen tilpasser og styrker sin strategi for EU's klimapolitik for det tilfælde, at der ikke kan opnås enighed om en international aftale; |
| --- | --- |

26.

understreger nødvendigheden af, at Kommissionen tilpasser og styrker sin strategi for EU's klimapolitik for det tilfælde, at der ikke kan opnås enighed om en international aftale;

| 27. | fremhæver, at der omhyggeligt skal tages højde for spændingsforholdet mellem en overordnet strategi for en integreret energi- og klimapolitisk indsats og nærhedsprincippet. Medlemsstaterne skal også fremover have mulighed for at træffe foranstaltninger på de områder, hvor strukturelle særpræg kræver specifikke regler, uden at der af den grund opstår konkurrenceforvridninger; |
| --- | --- |

27.

fremhæver, at der omhyggeligt skal tages højde for spændingsforholdet mellem en overordnet strategi for en integreret energi- og klimapolitisk indsats og nærhedsprincippet. Medlemsstaterne skal også fremover have mulighed for at træffe foranstaltninger på de områder, hvor strukturelle særpræg kræver specifikke regler, uden at der af den grund opstår konkurrenceforvridninger;

| 28. | mener, at det er nødvendigt at skabe øget opmærksomhed om EU's egne fremskridt i bekæmpelsen af klimaforandringerne, at gå forrest med ambitiøse mål og i den forbindelse støtte og formidle gode resultater, særligt på regionalt niveau, ved hjælp af eksempler på bedste praksis. RU henviser her helt eksplicit til borgernes rolle. Uden bevidstgørelse og borgernes medvirken kan man ikke opfylde ambitiøse klimamålsætninger; |
| --- | --- |

28.

mener, at det er nødvendigt at skabe øget opmærksomhed om EU's egne fremskridt i bekæmpelsen af klimaforandringerne, at gå forrest med ambitiøse mål og i den forbindelse støtte og formidle gode resultater, særligt på regionalt niveau, ved hjælp af eksempler på bedste praksis. RU henviser her helt eksplicit til borgernes rolle. Uden bevidstgørelse og borgernes medvirken kan man ikke opfylde ambitiøse klimamålsætninger;

| 29. | bifalder, at der også skal tages stilling til emner, der ikke blev taget op i forbindelse med Københavnsaftalen, som f. eks. udvikling af et internationalt kulstofmarked og reduktion af emissionerne fra international luftfart og søtransport efter høring af ICAO og IMO; |
| --- | --- |

29.

bifalder, at der også skal tages stilling til emner, der ikke blev taget op i forbindelse med Københavnsaftalen, som f. eks. udvikling af et internationalt kulstofmarked og reduktion af emissionerne fra international luftfart og søtransport efter høring af ICAO og IMO;

| 30. | tilslutter sig, at inddragelsen af luft- og søtransport i et globalt emissionshandelssystem, sammen med en målsætning og en køreplan for en reduktion af udledningerne, vil være et vigtigt skridt i indsatsen for at reducere CO2-emissionerne, men mener samtidig, at der bør tages højde for bestemte regioners, f.eks. øers, særlige behov af hensyn til deres konkurrenceevne; |
| --- | --- |

30.

tilslutter sig, at inddragelsen af luft- og søtransport i et globalt emissionshandelssystem, sammen med en målsætning og en køreplan for en reduktion af udledningerne, vil være et vigtigt skridt i indsatsen for at reducere CO2-emissionerne, men mener samtidig, at der bør tages højde for bestemte regioners, f.eks. øers, særlige behov af hensyn til deres konkurrenceevne;

| 31. | understreger, at landbruget i høj grad kan være med til at modvirke klimaforandringerne, idet landbrugssektoren som den eneste kan tilbyde en reduktion af CO2-emissionerne og bedre kulstoflagring til lavere omkostninger, samtidig med at fødevareproduktionen sikres, landbruget giver overskud, og befolkningen fastholdes på landet; |
| --- | --- |

31.

understreger, at landbruget i høj grad kan være med til at modvirke klimaforandringerne, idet landbrugssektoren som den eneste kan tilbyde en reduktion af CO2-emissionerne og bedre kulstoflagring til lavere omkostninger, samtidig med at fødevareproduktionen sikres, landbruget giver overskud, og befolkningen fastholdes på landet;

| 32. | er af den opfattelse, at EU, med udgangspunkt i Europa 2020-strategien for en bæredygtig økonomisk vækst (»Green New Deal«), på sin vej til at blive den mest klimavenlige region i verden, skal iværksætte konkrete tiltag, der baner vejen for EU's overgang til en lavemissionsøkonomi; |
| --- | --- |

32.

er af den opfattelse, at EU, med udgangspunkt i Europa 2020-strategien for en bæredygtig økonomisk vækst (»Green New Deal«), på sin vej til at blive den mest klimavenlige region i verden, skal iværksætte konkrete tiltag, der baner vejen for EU's overgang til en lavemissionsøkonomi;

| 33. | gør opmærksom på, at en sådan fremgangsmåde kun kan give gode resultater, hvis den offentlige såvel som den private sektor, under hensyntagen til de forskellige erhvervs- og branchestrukturer i medlemsstaterne, får tilstrækkeligt med muligheder for at realisere strukturelle ændringer og innovationer inden for et passende tidsrum. I den forbindelse skal der tages højde for EU's reduktionsmål; |
| --- | --- |

33.

gør opmærksom på, at en sådan fremgangsmåde kun kan give gode resultater, hvis den offentlige såvel som den private sektor, under hensyntagen til de forskellige erhvervs- og branchestrukturer i medlemsstaterne, får tilstrækkeligt med muligheder for at realisere strukturelle ændringer og innovationer inden for et passende tidsrum. I den forbindelse skal der tages højde for EU's reduktionsmål;

| 34. | fremhæver, at de enorme udfordringer, der er forbundet med den globale klimabeskyttelse, kun kan takles bedre i et samspil med erhvervslivet; |
| --- | --- |

34.

fremhæver, at de enorme udfordringer, der er forbundet med den globale klimabeskyttelse, kun kan takles bedre i et samspil med erhvervslivet;

| 35. | gør opmærksom på, at der er behov for mere velegnede instrumenter, der kan forhindre, at der opstår konkurrenceforvridninger mellem lande med og uden klimabeskyttelsesstandarder og henviser i den forbindelse til, at »carbon leakage« i modsat fald ville kunne resultere i en udflytning af arbejdspladser, navnlig inden for industrisektorerne; |
| --- | --- |

35.

gør opmærksom på, at der er behov for mere velegnede instrumenter, der kan forhindre, at der opstår konkurrenceforvridninger mellem lande med og uden klimabeskyttelsesstandarder og henviser i den forbindelse til, at »carbon leakage« i modsat fald ville kunne resultere i en udflytning af arbejdspladser, navnlig inden for industrisektorerne;

| 36. | understreger, at det også af erhvervspolitiske grunde er nødvendigt at nå frem til en international aftale, der kan blive Kyoto-aftalen og dens første forpligtelsesperiodes efterfølger, således at virksomheder og stater i hvert fald garanteres planlægnings- og retssikkerhed i det kommende årti; |
| --- | --- |

36.

understreger, at det også af erhvervspolitiske grunde er nødvendigt at nå frem til en international aftale, der kan blive Kyoto-aftalen og dens første forpligtelsesperiodes efterfølger, således at virksomheder og stater i hvert fald garanteres planlægnings- og retssikkerhed i det kommende årti;

| 37. | konstaterer, at en aftale, der følger op på den første periode af Kyoto-aftalen kun vil have en chance, hvis velkendte problemer kan løses og miljøintegriteten dermed sikres. De fremtidige emissionsreduktioner skal på fair vis fordeles mellem samtlige stater, uden at der opstår uforholdsmæssige ulemper for enkelte lande. Dette gælder i særlig grad for udviklingslande og vækstøkonomier, hvor industrilandene skal yde konkret støtte af teknologisk og finansiel karakter; |
| --- | --- |

37.

konstaterer, at en aftale, der følger op på den første periode af Kyoto-aftalen kun vil have en chance, hvis velkendte problemer kan løses og miljøintegriteten dermed sikres. De fremtidige emissionsreduktioner skal på fair vis fordeles mellem samtlige stater, uden at der opstår uforholdsmæssige ulemper for enkelte lande. Dette gælder i særlig grad for udviklingslande og vækstøkonomier, hvor industrilandene skal yde konkret støtte af teknologisk og finansiel karakter;

| 38. | ser en mulighed for, at regionerne i EU's medlemsstater kan formidle deres knowhow fra allerede realiserede foranstaltninger mod klimaforandringerne i form af eksempler på bedste praksis (overførsel af viden og teknologi). Dette kan gælde for såvel anvendelse af teknologi som for metoder til måling, rapportering og kontrol med foranstaltninger; |
| --- | --- |

38.

ser en mulighed for, at regionerne i EU's medlemsstater kan formidle deres knowhow fra allerede realiserede foranstaltninger mod klimaforandringerne i form af eksempler på bedste praksis (overførsel af viden og teknologi). Dette kan gælde for såvel anvendelse af teknologi som for metoder til måling, rapportering og kontrol med foranstaltninger;

| 39. | anbefaler som et nyttigt instrument en »overvågningsplatform for klimaforandringer«, som kan gøre det muligt at udveksle erfaringer med regionale og lokale klimabeskyttelsesforanstaltninger samt støtte videreudviklingen af disse. På den måde kan de erfaringer, som de regionale og lokale myndigheder har indsamlet, udnyttes på optimal vis og gennemføres med stor effektivitet samt fungere som informationskilde for EU og de nationale myndigheder; |
| --- | --- |

39.

anbefaler som et nyttigt instrument en »overvågningsplatform for klimaforandringer«, som kan gøre det muligt at udveksle erfaringer med regionale og lokale klimabeskyttelsesforanstaltninger samt støtte videreudviklingen af disse. På den måde kan de erfaringer, som de regionale og lokale myndigheder har indsamlet, udnyttes på optimal vis og gennemføres med stor effektivitet samt fungere som informationskilde for EU og de nationale myndigheder;

| 40. | mener, at forhandlingerne om en reduktion af CO2-emissionerne i højere grad skal koordinere med de igangværende internationale forhandlinger om biodiversitetskonventionen (CBD), klimakonventionen (UNFCCC) og FN's ørkenkonvention (UNCCD). RU opfordrer derfor Kommissionen til at tage initiativet på dette område, eksempelvis ved at arbejde for afholdelsen af et møde på højt plan om de tre ovennævnte Riokonventioner; |
| --- | --- |

40.

mener, at forhandlingerne om en reduktion af CO2-emissionerne i højere grad skal koordinere med de igangværende internationale forhandlinger om biodiversitetskonventionen (CBD), klimakonventionen (UNFCCC) og FN's ørkenkonvention (UNCCD). RU opfordrer derfor Kommissionen til at tage initiativet på dette område, eksempelvis ved at arbejde for afholdelsen af et møde på højt plan om de tre ovennævnte Riokonventioner;

| 41. | mener, at det er nødvendigt at intensivere regionernes samarbejde, når det gælder bekæmpelse af den globale opvarmning og klimatilpasning; |
| --- | --- |

41.

mener, at det er nødvendigt at intensivere regionernes samarbejde, når det gælder bekæmpelse af den globale opvarmning og klimatilpasning;

| 42. | er af den opfattelse, at en konstruktiv måde, for de lokale og nationale niveauer at samarbejde om klimatilpasningstiltag på, er gennem resultatorienterede aftaler, hvorved de enkelte forvaltningsniveauer på frivillig basis kan forpligte sig til at arbejde hen imod bestemte klimamål og i fællesskab tager ejerskab af og ansvar for deres respektive bidrag; |
| --- | --- |

42.

er af den opfattelse, at en konstruktiv måde, for de lokale og nationale niveauer at samarbejde om klimatilpasningstiltag på, er gennem resultatorienterede aftaler, hvorved de enkelte forvaltningsniveauer på frivillig basis kan forpligte sig til at arbejde hen imod bestemte klimamål og i fællesskab tager ejerskab af og ansvar for deres respektive bidrag;

| 43. | er klar over, at det, med henblik på en efterfølger til Kyoto-aftalen, inden for rammerne af Kyoto-protokollen, er nødvendigt at have en overordnet handlingsplan, der forhindrer et negativt samspil mellem de enkelte instrumenter. |
| --- | --- |

43.

er klar over, at det, med henblik på en efterfølger til Kyoto-aftalen, inden for rammerne af Kyoto-protokollen, er nødvendigt at have en overordnet handlingsplan, der forhindrer et negativt samspil mellem de enkelte instrumenter.

Kommissionens strategi

EU's ledende rolle

REGIONSUDVALGET

| 44. | bifalder Kommissionens initiativ til aktivt at genindtage førerpositionen i den internationale klimabeskyttelse; |
| --- | --- |

44.

bifalder Kommissionens initiativ til aktivt at genindtage førerpositionen i den internationale klimabeskyttelse;

| 45. | understreger, at Europa 2020-strategiens mål om bæredygtig vækst resulterer i ressourceeffektive, miljøvenlige og konkurrencedygtige strukturelle ændringer i økonomien, som udmønter sig i et ressourceeffektivt Europa; |
| --- | --- |

45.

understreger, at Europa 2020-strategiens mål om bæredygtig vækst resulterer i ressourceeffektive, miljøvenlige og konkurrencedygtige strukturelle ændringer i økonomien, som udmønter sig i et ressourceeffektivt Europa;

| 46. | fremhæver, at disse strukturforandringer kræver, at alle samfundsgrupper samt den enkelte borger på et tidligt tidspunkt inddrages og engageres vha. tilstrækkelig information og gennemsigtighed, især fordi denne ændring — ud over de teknologiske ændringer — vil medføre ændringer i borgernes levemåde; |
| --- | --- |

46.

fremhæver, at disse strukturforandringer kræver, at alle samfundsgrupper samt den enkelte borger på et tidligt tidspunkt inddrages og engageres vha. tilstrækkelig information og gennemsigtighed, især fordi denne ændring — ud over de teknologiske ændringer — vil medføre ændringer i borgernes levemåde;

| 47. | gør opmærksom på, at den omstrukturering til en lavemissionsøkonomi, som er nødvendig pga. klimaforandringerne, skal ske på en socialt ansvarlig måde, hvis den skal accepteres af borgerne. Udover den forventede etablering af nye arbejdspladser skal der fortsat fokuseres på bevarelse og i givet fald omlægning af eksisterende arbejdspladser; |
| --- | --- |

47.

gør opmærksom på, at den omstrukturering til en lavemissionsøkonomi, som er nødvendig pga. klimaforandringerne, skal ske på en socialt ansvarlig måde, hvis den skal accepteres af borgerne. Udover den forventede etablering af nye arbejdspladser skal der fortsat fokuseres på bevarelse og i givet fald omlægning af eksisterende arbejdspladser;

| 48. | støtter udtrykkeligt Europa 2020-strategiens 20-20-20-mål for klimabeskyttelse og energi, herunder en forhøjelse af emissionsreduktionsmålet til 30 %, såfremt forudsætningerne herfor er opfyldt. Inden der indgås en ensidig forpligtelse til at opfylde et mål på 30 % bør der gennemføres en grundig analyse, så det sikres, at der ikke opstår konkurrencemæssige ulemper for de europæiske virksomheder. Vi mener, at forhøjelsen til 30 % er et ekstremt vigtigt spørgsmål, som bør afgøres på grundlag af detaljerede rapporter, der garanterer, at målet er miljømæssigt og økonomisk gennemførligt. Vi er bekymrede over, at de gennemførte undersøgelser måske nok er tekniske korrekte, men at de er af makroøkonomisk art. Vi finder det yderst nødvendigt, at disse undersøgelser også fremlægges på sektorniveau, således at udligningsforanstaltningerne kan defineres mere klart. Desuden bør undersøgelserne udarbejdes med tanke på de nationale forhold i medlemsstaterne, navnlig på subnationalt/regionalt niveau; |
| --- | --- |

48.

støtter udtrykkeligt Europa 2020-strategiens 20-20-20-mål for klimabeskyttelse og energi, herunder en forhøjelse af emissionsreduktionsmålet til 30 %, såfremt forudsætningerne herfor er opfyldt. Inden der indgås en ensidig forpligtelse til at opfylde et mål på 30 % bør der gennemføres en grundig analyse, så det sikres, at der ikke opstår konkurrencemæssige ulemper for de europæiske virksomheder. Vi mener, at forhøjelsen til 30 % er et ekstremt vigtigt spørgsmål, som bør afgøres på grundlag af detaljerede rapporter, der garanterer, at målet er miljømæssigt og økonomisk gennemførligt. Vi er bekymrede over, at de gennemførte undersøgelser måske nok er tekniske korrekte, men at de er af makroøkonomisk art. Vi finder det yderst nødvendigt, at disse undersøgelser også fremlægges på sektorniveau, således at udligningsforanstaltningerne kan defineres mere klart. Desuden bør undersøgelserne udarbejdes med tanke på de nationale forhold i medlemsstaterne, navnlig på subnationalt/regionalt niveau;

| 49. | bifalder Kommissionens initiativ til at udarbejde en køreplan for EU's overgang til en lavemissionsøkonomi inden 2050 og stiller udtrykkeligt krav om en definition af milepæle for udviklingen på kort- og mellemlangt sigt; |
| --- | --- |

49.

bifalder Kommissionens initiativ til at udarbejde en køreplan for EU's overgang til en lavemissionsøkonomi inden 2050 og stiller udtrykkeligt krav om en definition af milepæle for udviklingen på kort- og mellemlangt sigt;

| 50. | gør opmærksom på, at innovative processer og produkter er en af nøglerne til håndtering af klimabeskyttelsens globale udfordringer. Kun innovation kan på sigt frigøre det nødvendige vækstpotentiale; |
| --- | --- |

50.

gør opmærksom på, at innovative processer og produkter er en af nøglerne til håndtering af klimabeskyttelsens globale udfordringer. Kun innovation kan på sigt frigøre det nødvendige vækstpotentiale;

| 51. | støtter Kommissionens udsagn om, at fokus på innovationsforanstaltninger og en tidlig indsættelse af nye teknologier samt passende infrastruktur er nødvendig med henblik på at udbygge de europæiske virksomheders forspring inden for nøgleteknologier; |
| --- | --- |

51.

støtter Kommissionens udsagn om, at fokus på innovationsforanstaltninger og en tidlig indsættelse af nye teknologier samt passende infrastruktur er nødvendig med henblik på at udbygge de europæiske virksomheders forspring inden for nøgleteknologier;

| 52. | fremhæver, at der allerede i dag eksisterer høje standarder på mange områder takket været moderne klima- og miljøbeskyttelsesforanstaltninger. Dette skal der tages hensyn til ved den fremtidige fastlæggelse af standarder. For at tage højde for fænomenet med forskellige udgangsniveauer bør der vha. en integreret dynamik i systemet sørges for, at der tages højde for de forskellige regionale og lokale udgangspositioner; |
| --- | --- |

52.

fremhæver, at der allerede i dag eksisterer høje standarder på mange områder takket været moderne klima- og miljøbeskyttelsesforanstaltninger. Dette skal der tages hensyn til ved den fremtidige fastlæggelse af standarder. For at tage højde for fænomenet med forskellige udgangsniveauer bør der vha. en integreret dynamik i systemet sørges for, at der tages højde for de forskellige regionale og lokale udgangspositioner;

| 53. | gør opmærksom på, at eventuelle negative følger af en økonomisk omstrukturering i særlig grad vil slå igennem på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

53.

gør opmærksom på, at eventuelle negative følger af en økonomisk omstrukturering i særlig grad vil slå igennem på regionalt og lokalt niveau;

| 54. | er enig i, at bæredygtig økonomisk vækst kan skabe store muligheder, bl.a. hvad angår skabelsen af nye arbejdspladser og sikkerhed i energiforsyningen; |
| --- | --- |

54.

er enig i, at bæredygtig økonomisk vækst kan skabe store muligheder, bl.a. hvad angår skabelsen af nye arbejdspladser og sikkerhed i energiforsyningen;

| 55. | opfordrer til, at den intensive indsats for bygningssanering indarbejdes som en byggesten i opfyldelsen af handlingsplanens klimabeskyttelsesmål og henviser i den forbindelse til, at bygninger, der ikke lever op til kravene om energieffektivitet, forårsager en betydelig del af alle CO2-emissioner. Op til trefjerdedele af boligmassen har et væsentligt besparelsespotentiale; |
| --- | --- |

55.

opfordrer til, at den intensive indsats for bygningssanering indarbejdes som en byggesten i opfyldelsen af handlingsplanens klimabeskyttelsesmål og henviser i den forbindelse til, at bygninger, der ikke lever op til kravene om energieffektivitet, forårsager en betydelig del af alle CO2-emissioner. Op til trefjerdedele af boligmassen har et væsentligt besparelsespotentiale;

| 56. | gør opmærksom på, at de ambitiøse mål for klimabeskyttelsen ikke kan opfyldes, uden at der tages højde for CO2-besparelsespotentialet i boliger; |
| --- | --- |

56.

gør opmærksom på, at de ambitiøse mål for klimabeskyttelsen ikke kan opfyldes, uden at der tages højde for CO2-besparelsespotentialet i boliger;

| 57. | påpeger, hvor vigtigt det er at bremse drivhusgasemissioner i person- og varetransportsektoren; |
| --- | --- |

57.

påpeger, hvor vigtigt det er at bremse drivhusgasemissioner i person- og varetransportsektoren;

| 58. | beklager, at Kommissionens meddelelse ikke tager højde for behovet for at handle på regionalt niveau, når det drejer sig om at opfylde målene på klimabeskyttelsesområdet. Et samarbejde mellem lande og regioner om fremme af innovation, forskning og udvikling gennem Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og instituttets Climate-KIC kan her fungere som et eksempel til efterfølgelse; |
| --- | --- |

58.

beklager, at Kommissionens meddelelse ikke tager højde for behovet for at handle på regionalt niveau, når det drejer sig om at opfylde målene på klimabeskyttelsesområdet. Et samarbejde mellem lande og regioner om fremme af innovation, forskning og udvikling gennem Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og instituttets Climate-KIC kan her fungere som et eksempel til efterfølgelse;

| 59. | understreger i den forbindelse, at sektorspecifikke eller tværsektorielle energi- og klimaalliancer mellem regioner og virksomheder spiller en stadig vigtigere rolle, hvilket allerede kom til udtryk ved alliancernes inddragelse i forhandlingsprocessen i København. Disse bør fremmes på målrettet vis med det formål at intensivere og fremskynde udviklingen og anvendelsen af lavemissionsteknologier. Beslutningstagerne på regionalt og lokalt niveau, og særligt SMV'er, er i fokus her. En hurtig og effektiv videreformidling af informationer til berørte aktører i en sammenlignelig situation står centralt i en »bottom-up-tilgang«; |
| --- | --- |

59.

understreger i den forbindelse, at sektorspecifikke eller tværsektorielle energi- og klimaalliancer mellem regioner og virksomheder spiller en stadig vigtigere rolle, hvilket allerede kom til udtryk ved alliancernes inddragelse i forhandlingsprocessen i København. Disse bør fremmes på målrettet vis med det formål at intensivere og fremskynde udviklingen og anvendelsen af lavemissionsteknologier. Beslutningstagerne på regionalt og lokalt niveau, og særligt SMV'er, er i fokus her. En hurtig og effektiv videreformidling af informationer til berørte aktører i en sammenlignelig situation står centralt i en »bottom-up-tilgang«;

| 60. | gør opmærksom på, at der på regionsniveau eksisterer talrige initiativer, som bidrager til at fasttømre klimabeskyttelsestankegangen i samfundet, herunder f.eks. regionale bæredygtighedsstrategier eller alliancer mellem kommunale beslutningstagere, regionale regeringer og virksomheder. RU tilbyder gerne at formidle erfaringer fra disse projekter til interesserede aktører; |
| --- | --- |

60.

gør opmærksom på, at der på regionsniveau eksisterer talrige initiativer, som bidrager til at fasttømre klimabeskyttelsestankegangen i samfundet, herunder f.eks. regionale bæredygtighedsstrategier eller alliancer mellem kommunale beslutningstagere, regionale regeringer og virksomheder. RU tilbyder gerne at formidle erfaringer fra disse projekter til interesserede aktører;

| 61. | bifalder i den sammenhæng borgmesteraftalens initiativ til at reducere CO2-emissionerne i mere end 2 150 europæiske byer med over 20 % inden 2020, og støtter derfor i høj grad borgmesteraftalen som et centralt element i en bæredygtig energi- og klimapolitik. Regionsudvalget forventer, at de nødvendige ressourcer vil blive stillet til rådighed, så de fremsatte mål rent faktisk kan blive opfyldt; |
| --- | --- |

61.

bifalder i den sammenhæng borgmesteraftalens initiativ til at reducere CO2-emissionerne i mere end 2 150 europæiske byer med over 20 % inden 2020, og støtter derfor i høj grad borgmesteraftalen som et centralt element i en bæredygtig energi- og klimapolitik. Regionsudvalget forventer, at de nødvendige ressourcer vil blive stillet til rådighed, så de fremsatte mål rent faktisk kan blive opfyldt;

| 62. | mener, at man, når der lovgives, skal finde en balance mellem den nøje hensyntagen til miljøbeskyttelse og de enorme omkostninger, som bekæmpelsen af klimaforandringerne indebærer for de øer og regioner, der er fjerntliggende og/eller særligt sårbare over for dette fænomen og helt og aldeles afhængige af transport, men som ikke desto mindre er meget engagerede i reduktionen af CO2-emissionerne gennem udvikling af vedvarende energi. |
| --- | --- |

62.

mener, at man, når der lovgives, skal finde en balance mellem den nøje hensyntagen til miljøbeskyttelse og de enorme omkostninger, som bekæmpelsen af klimaforandringerne indebærer for de øer og regioner, der er fjerntliggende og/eller særligt sårbare over for dette fænomen og helt og aldeles afhængige af transport, men som ikke desto mindre er meget engagerede i reduktionen af CO2-emissionerne gennem udvikling af vedvarende energi.

Gennemførelse af Københavnsaftalen

| 63. | mener, at der med Københavnsaftalen absolut blev skabt vigtige forudsætninger for en fremtidig, juridisk bindende traktat, herunder særlig accept af målet om 2 °C, enkelte staters frivillige indgåelse af forpligtelser til opfyldelse af nationale emissionsreduktionsmål, forpligtende tilsagn om hurtig startfinansiering til udviklingslande og bindende tilsagn om langsigtet finansiering; |
| --- | --- |

63.

mener, at der med Københavnsaftalen absolut blev skabt vigtige forudsætninger for en fremtidig, juridisk bindende traktat, herunder særlig accept af målet om 2 °C, enkelte staters frivillige indgåelse af forpligtelser til opfyldelse af nationale emissionsreduktionsmål, forpligtende tilsagn om hurtig startfinansiering til udviklingslande og bindende tilsagn om langsigtet finansiering;

| 64. | er enig i, at de industri- og udviklingslande, der samlet set bærer ansvaret for 80 % af de globale CO2-emissioner, har sendt et yderst vigtigt signal vha. deres konkrete emissionsreduktionsmål; |
| --- | --- |

64.

er enig i, at de industri- og udviklingslande, der samlet set bærer ansvaret for 80 % af de globale CO2-emissioner, har sendt et yderst vigtigt signal vha. deres konkrete emissionsreduktionsmål;

| 65. | er enig i, at den kvantitative dimension af de registrerede staters indsats ikke vil være tilstrækkelig til at opfylde målet om en stigning på maksimalt 2 °C; |
| --- | --- |

65.

er enig i, at den kvantitative dimension af de registrerede staters indsats ikke vil være tilstrækkelig til at opfylde målet om en stigning på maksimalt 2 °C;

| 66. | bifalder, at også udviklingslande ønsker at påtage sig et ansvar og har annonceret foranstaltninger, hvis indhold dog endnu ikke er blevet evalueret; |
| --- | --- |

66.

bifalder, at også udviklingslande ønsker at påtage sig et ansvar og har annonceret foranstaltninger, hvis indhold dog endnu ikke er blevet evalueret;

| 67. | fremhæver, at det i de følgende faser af FN-forhandlingerne er yderst vigtigt at nå frem til en præcisering af de mål og foranstaltninger som industrilande, vækstøkonomier og udviklingslande har defineret, og som i sidste ende skal resultere i en kvalitativt og kvantitativt gennemskuelig, logisk og målbar procedure; |
| --- | --- |

67.

fremhæver, at det i de følgende faser af FN-forhandlingerne er yderst vigtigt at nå frem til en præcisering af de mål og foranstaltninger som industrilande, vækstøkonomier og udviklingslande har defineret, og som i sidste ende skal resultere i en kvalitativt og kvantitativt gennemskuelig, logisk og målbar procedure;

| 68. | har den holdning, at det ømtålelige problem med overvågning, rapportering og kontrol kun kan løses med et godt resultat og med accept fra alle deltagende parter, hvis det klart fremgår, at der gælder samme betingelser for alle aktører. Som velegnet hertil betragtes et system, der er baseret på fælles definitioner af minimumskriterier, som er fastlagt i FN-processen, men hvor gennemførelsen af foranstaltninger og adgangen til informationer imidlertid er nationalt forankret; |
| --- | --- |

68.

har den holdning, at det ømtålelige problem med overvågning, rapportering og kontrol kun kan løses med et godt resultat og med accept fra alle deltagende parter, hvis det klart fremgår, at der gælder samme betingelser for alle aktører. Som velegnet hertil betragtes et system, der er baseret på fælles definitioner af minimumskriterier, som er fastlagt i FN-processen, men hvor gennemførelsen af foranstaltninger og adgangen til informationer imidlertid er nationalt forankret;

| 69. | bifalder Kommissionens forslag om at støtte samarbejdet med udviklingslande, der er interesserede i programmer til udbygning af regional kapacitet med relation til overvågning, rapportering og evaluering. |
| --- | --- |

69.

bifalder Kommissionens forslag om at støtte samarbejdet med udviklingslande, der er interesserede i programmer til udbygning af regional kapacitet med relation til overvågning, rapportering og evaluering.

Hurtig startfinansiering

REGIONSUDVALGET

| 70. | bifalder Københavnsaftalens tilsagn om finansiel støtte på 30 mia. USD i perioden 2010-2012 til hurtig startfinansiering af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger i udviklingslande; |
| --- | --- |

70.

bifalder Københavnsaftalens tilsagn om finansiel støtte på 30 mia. USD i perioden 2010-2012 til hurtig startfinansiering af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger i udviklingslande;

| 71. | mener, at der er et stort behov for hurtigst muligt at realisere de finansielle tilsagn, som udviklingslandene fik stillet i udsigt i København; |
| --- | --- |

71.

mener, at der er et stort behov for hurtigst muligt at realisere de finansielle tilsagn, som udviklingslandene fik stillet i udsigt i København;

| 72. | konstaterer, at Det Europæiske Råd har fastsat bidraget fra EU og medlemsstaterne til 2,4 mia. EUR om året og minder om, at en hurtig realisering vil styrke EU's troværdighed; |
| --- | --- |

72.

konstaterer, at Det Europæiske Råd har fastsat bidraget fra EU og medlemsstaterne til 2,4 mia. EUR om året og minder om, at en hurtig realisering vil styrke EU's troværdighed;

| 73. | kræver, at partnerskabsaktiviteterne på regionalt niveau i EU med byer, provinser, regioner og stater i udviklingslande og vækstøkonomier fremmes og udbygges, hvorved man skal være opmærksom på, at hurtig startfinansiering også må bygge på igangværende foranstaltninger og initiativer, så man undgår forsinkelser. |
| --- | --- |

73.

kræver, at partnerskabsaktiviteterne på regionalt niveau i EU med byer, provinser, regioner og stater i udviklingslande og vækstøkonomier fremmes og udbygges, hvorved man skal være opmærksom på, at hurtig startfinansiering også må bygge på igangværende foranstaltninger og initiativer, så man undgår forsinkelser.

Langsigtet finansiering

REGIONSUDVALGET

| 74. | bifalder den fremsynede, langsigtede finansieringsstrategi med en budgetteret sum på 100 mia. USD om året indtil 2020, som er fastholdt i Københavnsaftalen; |
| --- | --- |

74.

bifalder den fremsynede, langsigtede finansieringsstrategi med en budgetteret sum på 100 mia. USD om året indtil 2020, som er fastholdt i Københavnsaftalen;

| 75. | støtter Kommissionens forslag om at støtte finansieringsstrategien på forskellig vis; |
| --- | --- |

75.

støtter Kommissionens forslag om at støtte finansieringsstrategien på forskellig vis;

| 76. | fremhæver, at den fremtidige internationale finansieringsarkitektur først og fremmest skal bygge på princippet om gennemsigtighed for alle berørte aktører, såvel givere som modtagere, hvilket også i særlig grad gælder for gennemførelsen af projekter. |
| --- | --- |

76.

fremhæver, at den fremtidige internationale finansieringsarkitektur først og fremmest skal bygge på princippet om gennemsigtighed for alle berørte aktører, såvel givere som modtagere, hvilket også i særlig grad gælder for gennemførelsen af projekter.

Støtte til udvikling af det internationale CO2-marked

REGIONSUDVALGET

| 77. | fremhæver, at langsigtet udvikling og etablering af et internationalt CO2-marked vha. en emissionshandelsordning (Cap-and-Trade-System) er det mest effektive forvaltningspolitiske tiltag til realisering af en ressourcebesparende lavemissionsøkonomi; |
| --- | --- |

77.

fremhæver, at langsigtet udvikling og etablering af et internationalt CO2-marked vha. en emissionshandelsordning (Cap-and-Trade-System) er det mest effektive forvaltningspolitiske tiltag til realisering af en ressourcebesparende lavemissionsøkonomi;

| 78. | er enig med Kommissionen i, at et internationalt CO2-marked utvivlsomt forudsætter, at systemet er kompatibelt og sammenligneligt, og at der fra starten af skal tages højde for dette aspekt under de internationale klimaforhandlinger; |
| --- | --- |

78.

er enig med Kommissionen i, at et internationalt CO2-marked utvivlsomt forudsætter, at systemet er kompatibelt og sammenligneligt, og at der fra starten af skal tages højde for dette aspekt under de internationale klimaforhandlinger;

| 79. | fremhæver, at det vha. etableringen af mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) på globalt plan er lykkedes at få private aktører til at bakke op om indsatsen for at reducere emissioner, få dem til at samarbejde og motivere dem til at være innovative; |
| --- | --- |

79.

fremhæver, at det vha. etableringen af mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) på globalt plan er lykkedes at få private aktører til at bakke op om indsatsen for at reducere emissioner, få dem til at samarbejde og motivere dem til at være innovative;

| 80. | er på linje med Kommissionen fortaler for, at det vil være nødvendigt at evaluere og reformere mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM), såfremt store vækstøkonomier som Kina, Indien, Sydafrika og Brasilien fortsat ikke kan acceptere forpligtende emissionsreduktionsmål; |
| --- | --- |

80.

er på linje med Kommissionen fortaler for, at det vil være nødvendigt at evaluere og reformere mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM), såfremt store vækstøkonomier som Kina, Indien, Sydafrika og Brasilien fortsat ikke kan acceptere forpligtende emissionsreduktionsmål;

| 81. | støtter derfor Kommissionens forslag til, at man i et samarbejde med interesserede industri- og udviklingslande forsøger at oprette sektorbaserede mekanismer på grundlag af de bestemmelser, som gælder i EU's emissionshandelssystem. Indtil da skal kvalitetskriterierne for kreditter fra projektbaserede mekanismer forbedres; |
| --- | --- |

81.

støtter derfor Kommissionens forslag til, at man i et samarbejde med interesserede industri- og udviklingslande forsøger at oprette sektorbaserede mekanismer på grundlag af de bestemmelser, som gælder i EU's emissionshandelssystem. Indtil da skal kvalitetskriterierne for kreditter fra projektbaserede mekanismer forbedres;

| 82. | er enig i, at midler fra det internationale CO2-marked også bør anvendes til fordel for projekter i udviklingslandene; |
| --- | --- |

82.

er enig i, at midler fra det internationale CO2-marked også bør anvendes til fordel for projekter i udviklingslandene;

| 83. | mener derudover, at en væsentlig del af indtægterne fra EU's emissionshandelssystem bør stilles til rådighed for de regionale og lokale myndigheder, så disse på lokalt niveau kan stå for den praktiske gennemførelse af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

83.

mener derudover, at en væsentlig del af indtægterne fra EU's emissionshandelssystem bør stilles til rådighed for de regionale og lokale myndigheder, så disse på lokalt niveau kan stå for den praktiske gennemførelse af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger.

Vedrørende konklusionerne

REGIONSUDVALGET

| 84. | er enig med Kommissionen i, at Københavnsaftalen, som resultat af FN's klimatopmøde i december 2009, ikke levede op til de oprindelige forventninger. Alligevel er det internationale samfund blevet bevidst om, at der eksisterer et presserende behov for handling; |
| --- | --- |

84.

er enig med Kommissionen i, at Københavnsaftalen, som resultat af FN's klimatopmøde i december 2009, ikke levede op til de oprindelige forventninger. Alligevel er det internationale samfund blevet bevidst om, at der eksisterer et presserende behov for handling;

| 85. | anser det for vigtigt, at Kommissionen i sine forslag til tiltag på kort- og mellemlang sigt, og særligt med hensyn til de dertil knyttede foranstaltninger, set ud fra regionernes synspunkt tager højde for de grundlæggende principper om nærhed og proportionalitet. Målet skal være at skabe forpligtelser uden at krænke de involverede parters suverænitet. |
| --- | --- |

85.

anser det for vigtigt, at Kommissionen i sine forslag til tiltag på kort- og mellemlang sigt, og særligt med hensyn til de dertil knyttede foranstaltninger, set ud fra regionernes synspunkt tager højde for de grundlæggende principper om nærhed og proportionalitet. Målet skal være at skabe forpligtelser uden at krænke de involverede parters suverænitet.

De lokale og regionale myndigheders rolle

REGIONSUDVALGET

| 86. | fremhæver udtrykkeligt de regionale og lokale myndigheders rolle i processen for bekæmpelse af klimaforandringer, og disses allerede på nuværende tidspunkt uomgængelige følger for befolkningen. Medlemsstaternes spillerum skal bevares, også på grund af klimaforandringernes meget forskellige regionale konsekvenser; |
| --- | --- |

86.

fremhæver udtrykkeligt de regionale og lokale myndigheders rolle i processen for bekæmpelse af klimaforandringer, og disses allerede på nuværende tidspunkt uomgængelige følger for befolkningen. Medlemsstaternes spillerum skal bevares, også på grund af klimaforandringernes meget forskellige regionale konsekvenser;

| 87. | beklager i høj grad, at Kommissionens meddelelse slet ikke tager højde for behovet for handling på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

87.

beklager i høj grad, at Kommissionens meddelelse slet ikke tager højde for behovet for handling på regionalt og lokalt niveau;

| 88. | anser det for uomgængeligt, at alle fremtidige aftaler om klimabeskyttelsespolitik skal være kendetegnet ved en passende hensyntagen til det regionale og lokale niveaus nøglerolle; |
| --- | --- |

88.

anser det for uomgængeligt, at alle fremtidige aftaler om klimabeskyttelsespolitik skal være kendetegnet ved en passende hensyntagen til det regionale og lokale niveaus nøglerolle;

| 89. | bifalder udtrykkeligt det engagement, som allerede eksisterende netværk på subnationalt niveau udviser og opfordrer Kommissionen og Europa-Parlamentet til at tage hensyn til disse aktørers synspunkter under de kommende internationale klimaforhandlinger; |
| --- | --- |

89.

bifalder udtrykkeligt det engagement, som allerede eksisterende netværk på subnationalt niveau udviser og opfordrer Kommissionen og Europa-Parlamentet til at tage hensyn til disse aktørers synspunkter under de kommende internationale klimaforhandlinger;

| 90. | bifalder det allerede eksisterende klimapolitiske samarbejde, som forskellige europæiske regioner har med udviklingslande og vækstøkonomier; |
| --- | --- |

90.

bifalder det allerede eksisterende klimapolitiske samarbejde, som forskellige europæiske regioner har med udviklingslande og vækstøkonomier;

| 91. | fremhæver, at den vidtfavnende europæiske strategi for bekæmpelse af klimaforandringer på nationalt, regionalt og lokalt myndighedsniveau kan tjene som et eksempel på en overordnet handlingsplan og også med fordel kan gælde som et eksempel uden for Europa. Vigtige forudsætninger er gennemsigtige strukturer, som går på tværs af fagpolitikker, og en effektiv finansieringsstruktur, der er tilgængelig for de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

91.

fremhæver, at den vidtfavnende europæiske strategi for bekæmpelse af klimaforandringer på nationalt, regionalt og lokalt myndighedsniveau kan tjene som et eksempel på en overordnet handlingsplan og også med fordel kan gælde som et eksempel uden for Europa. Vigtige forudsætninger er gennemsigtige strukturer, som går på tværs af fagpolitikker, og en effektiv finansieringsstruktur, der er tilgængelig for de lokale og regionale myndigheder;

| 92. | opfordrer til, at der skabes forudsætninger for internationale netværk på regionalt og lokalt niveau, som herefter bør støttes på målrettet vis. Ved hjælp af fora til informationsudveksling, der er tilgængelige for alle involverede niveauer, kan der etableres en vedvarende og åben dialogproces med det formål at imødegå klimaforandringerne på effektiv vis; |
| --- | --- |

92.

opfordrer til, at der skabes forudsætninger for internationale netværk på regionalt og lokalt niveau, som herefter bør støttes på målrettet vis. Ved hjælp af fora til informationsudveksling, der er tilgængelige for alle involverede niveauer, kan der etableres en vedvarende og åben dialogproces med det formål at imødegå klimaforandringerne på effektiv vis;

| 93. | opfordrer til, at de subnationale organisationsstrukturer i medlemsstaterne, under hensyntagen til deres regionale særpræg, får mulighed for at udnytte deres potentiale og påtage sig et passende ansvar; |
| --- | --- |

93.

opfordrer til, at de subnationale organisationsstrukturer i medlemsstaterne, under hensyntagen til deres regionale særpræg, får mulighed for at udnytte deres potentiale og påtage sig et passende ansvar;

| 94. | henviser på ny til, at der er behov for yderligere midler til gennemførelsen af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger på særligt det regionale og lokale niveau; |
| --- | --- |

94.

henviser på ny til, at der er behov for yderligere midler til gennemførelsen af klimabeskyttelses- og klimatilpasningsforanstaltninger på særligt det regionale og lokale niveau;

| 95. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til, hvordan man kan sikre en passende finansiering til aktørerne på klimabeskyttelsesområdet og opfordrer til at gennemføre en høring af medlemsstaterne vedrørende dette emne; |
| --- | --- |

95.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til, hvordan man kan sikre en passende finansiering til aktørerne på klimabeskyttelsesområdet og opfordrer til at gennemføre en høring af medlemsstaterne vedrørende dette emne;

| 96. | fremhæver, at en ændring af samfundets værdier i retning af ressourcebesparende og klimavenlige aktiviteter kun kan skabes med udgangspunkt i en samfundsmæssig konsensus og henviser derfor helt eksplicit til borgernes rolle. Ambitiøse klimamål kan ikke opfyldes uden borgernes bidrag; |
| --- | --- |

96.

fremhæver, at en ændring af samfundets værdier i retning af ressourcebesparende og klimavenlige aktiviteter kun kan skabes med udgangspunkt i en samfundsmæssig konsensus og henviser derfor helt eksplicit til borgernes rolle. Ambitiøse klimamål kan ikke opfyldes uden borgernes bidrag;

| 97. | fremhæver, at strukturforandringer i retning af en lavemissionsøkonomi skal ske på en socialt ansvarlig måde; |
| --- | --- |

97.

fremhæver, at strukturforandringer i retning af en lavemissionsøkonomi skal ske på en socialt ansvarlig måde;

| 98. | understreger derfor, at RU's medlemmer på grund af deres tætte kontakt til borgerne har de bedste muligheder for at iværksætte denne nytænkning vha. informationsformidling, interaktion og en eksemplarisk indsats, hvilket i særlig grad også omfatter arbejdstagernes uddannelse og efteruddannelse; |
| --- | --- |

98.

understreger derfor, at RU's medlemmer på grund af deres tætte kontakt til borgerne har de bedste muligheder for at iværksætte denne nytænkning vha. informationsformidling, interaktion og en eksemplarisk indsats, hvilket i særlig grad også omfatter arbejdstagernes uddannelse og efteruddannelse;

| 99. | tilbyder at bistå Kommissionen som en pålidelig partner i bekæmpelsen af klimaforandringer og disses følgevirkninger og formidle erfaringer fra regionale projekter til interesserede aktører. |
| --- | --- |

99.

tilbyder at bistå Kommissionen som en pålidelig partner i bekæmpelsen af klimaforandringer og disses følgevirkninger og formidle erfaringer fra regionale projekter til interesserede aktører.

Bruxelles, den 1. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/19

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Styrket samordning af de økonomiske politikker«

2011/C 42/04

REGIONSUDVALGET

| — | påpeger, at vi i forbindelse med reformen af stabilitets- og vækstpagten ikke bør overse pagtens væsentligste formål, nemlig at skabe en økonomi, som udgør et stærkt grundlag for EU-borgernes velstand gennem flere og bedre arbejdspladser; |
| --- | --- |

—

påpeger, at vi i forbindelse med reformen af stabilitets- og vækstpagten ikke bør overse pagtens væsentligste formål, nemlig at skabe en økonomi, som udgør et stærkt grundlag for EU-borgernes velstand gennem flere og bedre arbejdspladser;

| — | tilskynder Kommissionen til at gå efter det bedst mulige mix af politikker og redskaber med henblik på at minimere konsekvenserne af budgetmæssige besparelser på Europa 2020 strategiens kerneområder; |
| --- | --- |

—

tilskynder Kommissionen til at gå efter det bedst mulige mix af politikker og redskaber med henblik på at minimere konsekvenserne af budgetmæssige besparelser på Europa 2020 strategiens kerneområder;

| — | tilskynder Kommissionen til at vælge løsninger, der kan forbedre de europæiske borgeres viden om EU's indsats og som vil bidrage til at styrke EU's demokratiske funktion; |
| --- | --- |

—

tilskynder Kommissionen til at vælge løsninger, der kan forbedre de europæiske borgeres viden om EU's indsats og som vil bidrage til at styrke EU's demokratiske funktion;

| — | tilskynder medlemsstaterne til at gennemføre princippet om, at stabilitets- og konvergenspagtens regler skal overholdes på alle niveauer (fra bund til top) ved gennem de nødvendige ændringer af lovgivningen at indskrive kravene om økonomisk disciplin i de nationale bestemmelser; |
| --- | --- |

—

tilskynder medlemsstaterne til at gennemføre princippet om, at stabilitets- og konvergenspagtens regler skal overholdes på alle niveauer (fra bund til top) ved gennem de nødvendige ændringer af lovgivningen at indskrive kravene om økonomisk disciplin i de nationale bestemmelser;

| — | påpeger, at der ikke er nok opmærksomhed på de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med fastsættelsen af mål og gennemførelsen af budgetterne. Udvalget tilbyder sin bistand under proceduren for det »europæiske halvår«, hvor der er mulighed for at reagere på Kommissionens årlige rapport om udviklingen, der skal drøftes på forårstopmødet i Rådet. For at styrke den økonomiske politiks målsætninger bør samordningen af denne politik også inddrage de lokale og regionale myndigheder – især de regioner, der har lovgivningsbeføjelser på området. |
| --- | --- |

—

påpeger, at der ikke er nok opmærksomhed på de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med fastsættelsen af mål og gennemførelsen af budgetterne. Udvalget tilbyder sin bistand under proceduren for det »europæiske halvår«, hvor der er mulighed for at reagere på Kommissionens årlige rapport om udviklingen, der skal drøftes på forårstopmødet i Rådet. For at styrke den økonomiske politiks målsætninger bør samordningen af denne politik også inddrage de lokale og regionale myndigheder – især de regioner, der har lovgivningsbeføjelser på området.

| Ordfører | : | Konstantinos Tatsis (EL/PPE),
  Formand for departementet Drama-Kavala-Xanthi |
| --- | --- | --- |
| Basisdokumenter | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Styrket samordning af de økonomiske politikker
  KOM(2010) 250 endelig
  Meddelelse fra Kommissionen om øget samordning af de økonomiske politikker med henblik på stabilitet, vækst og beskæftigelse
  KOM(2010) 367 endelig |

Ordfører

:

Konstantinos Tatsis (EL/PPE),

Formand for departementet Drama-Kavala-Xanthi

Basisdokumenter

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Styrket samordning af de økonomiske politikker

KOM(2010) 250 endelig

Meddelelse fra Kommissionen om øget samordning af de økonomiske politikker med henblik på stabilitet, vækst og beskæftigelse

KOM(2010) 367 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

GENERELT

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder, at Kommissionen har taget initiativ til at fremlægge en plan for samordning af medlemsstaternes økonomiske politikker som reaktion på de problemer, der opstod som følge af den internationale økonomiske krise, og som redskab til at fortsætte den europæiske integrationsproces; |
| --- | --- |

1.

bifalder, at Kommissionen har taget initiativ til at fremlægge en plan for samordning af medlemsstaternes økonomiske politikker som reaktion på de problemer, der opstod som følge af den internationale økonomiske krise, og som redskab til at fortsætte den europæiske integrationsproces;

| 2. | finder, at Kommissionens forslag er tilstrækkeligt begrundet, og glæder sig over, at det sigter mod fuld og effektiv udnyttelse af den økonomiske forvaltnings instrumenter, som forudset i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

2.

finder, at Kommissionens forslag er tilstrækkeligt begrundet, og glæder sig over, at det sigter mod fuld og effektiv udnyttelse af den økonomiske forvaltnings instrumenter, som forudset i Lissabontraktaten;

| 3. | støtter en styrkelse af stabilitets- og vækstpagten med henblik på bedre samordning og stærkere udvikling i EU og dens regioner; |
| --- | --- |

3.

støtter en styrkelse af stabilitets- og vækstpagten med henblik på bedre samordning og stærkere udvikling i EU og dens regioner;

| 4. | erkender, at EU's medlemsstater i henhold til Lissabontraktaten »betragter deres økonomiske politikker som et spørgsmål af fælles interesse og samordner dem i Rådet« (artikel 121) - selvfølgelig under hensyntagen til nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

4.

erkender, at EU's medlemsstater i henhold til Lissabontraktaten »betragter deres økonomiske politikker som et spørgsmål af fælles interesse og samordner dem i Rådet« (artikel 121) - selvfølgelig under hensyntagen til nærhedsprincippet;

| 5. | påpeger, at vi i forbindelse med reformen af stabilitets- og vækstpagten ikke bør overse pagtens væsentligste formål, nemlig at skabe en økonomi, som udgør et stærkt grundlag for EU-borgernes velstand gennem flere og bedre arbejdspladser; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at vi i forbindelse med reformen af stabilitets- og vækstpagten ikke bør overse pagtens væsentligste formål, nemlig at skabe en økonomi, som udgør et stærkt grundlag for EU-borgernes velstand gennem flere og bedre arbejdspladser;

| 6. | understreger, at alle vedtagne reformer bør forsøge at skabe den rette balance mellem effektivitet og demokrati med det formål at styrke integrationen i EU og er derfor modstander af forslag som går ud på at suspendere stemmerettigheder i andre tilfælde, end dem som allerede er nævnt i traktaterne; |
| --- | --- |

6.

understreger, at alle vedtagne reformer bør forsøge at skabe den rette balance mellem effektivitet og demokrati med det formål at styrke integrationen i EU og er derfor modstander af forslag som går ud på at suspendere stemmerettigheder i andre tilfælde, end dem som allerede er nævnt i traktaterne;

| 7. | støtter, at vægten i overvågningen af de offentlige finanser igen lægges på udviklingen i gælden og de offentlige underskud for at forebygge og om nødvendigt undgå yderligere forværring af budgetdisciplinen; |
| --- | --- |

7.

støtter, at vægten i overvågningen af de offentlige finanser igen lægges på udviklingen i gælden og de offentlige underskud for at forebygge og om nødvendigt undgå yderligere forværring af budgetdisciplinen;

| 8. | gør samtidig opmærksom på, at den ufuldkomne ensretning af de nationale økonomiske politikker bl.a. fører til, at de økonomisk svageste medlemsstater skal trækkes med overdrevent høje renter; |
| --- | --- |

8.

gør samtidig opmærksom på, at den ufuldkomne ensretning af de nationale økonomiske politikker bl.a. fører til, at de økonomisk svageste medlemsstater skal trækkes med overdrevent høje renter;

| 9. | udtrykker bekymring for, om de foranstaltninger, som Kommissionen foreslår med henblik på at genindføre en streng håndhævelse af stabilitets- og vækstspagten, nu også er effektive, og fastholder, at proportionalitetsprincippet skal overholdes; |
| --- | --- |

9.

udtrykker bekymring for, om de foranstaltninger, som Kommissionen foreslår med henblik på at genindføre en streng håndhævelse af stabilitets- og vækstspagten, nu også er effektive, og fastholder, at proportionalitetsprincippet skal overholdes;

| 10. | advarer om eventuelle forsinkelser på grund af de omfattende ændringer i den afledte ret, som forudses i meddelelsen, og opfordrer medlemsstaterne til umiddelbart at overholde stabilitets- og konvergenspagtens bestemmelser uanset disse ændringer; |
| --- | --- |

10.

advarer om eventuelle forsinkelser på grund af de omfattende ændringer i den afledte ret, som forudses i meddelelsen, og opfordrer medlemsstaterne til umiddelbart at overholde stabilitets- og konvergenspagtens bestemmelser uanset disse ændringer;

| 11. | noterer sig Kommissionens forslag til metoder, der skal sikre, at medlemslandene i eurozonen overholder stabilitetspagten, og afviser en eventuel tilbagevenden til Kommissionens oprindelige forslag om at stoppe økonomisk støtte via samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik, hvis en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser, eftersom dette ville være at lade hånt om proportionalitetsprincippet og især vil være til skade for de regioner, der hægtes af udviklingen og har brug for de samfinansierede programmer til at overvinde deres særlige strukturelle svagheder; |
| --- | --- |

11.

noterer sig Kommissionens forslag til metoder, der skal sikre, at medlemslandene i eurozonen overholder stabilitetspagten, og afviser en eventuel tilbagevenden til Kommissionens oprindelige forslag om at stoppe økonomisk støtte via samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik, hvis en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser, eftersom dette ville være at lade hånt om proportionalitetsprincippet og især vil være til skade for de regioner, der hægtes af udviklingen og har brug for de samfinansierede programmer til at overvinde deres særlige strukturelle svagheder;

| 12. | bemærker, at overvindelse af krisen kræver et mix af politikker, der kombinerer en finansiel saneringsindsats med en stærk, velafbalanceret og bæredygtig vækst i Europa; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at overvindelse af krisen kræver et mix af politikker, der kombinerer en finansiel saneringsindsats med en stærk, velafbalanceret og bæredygtig vækst i Europa;

| 13. | minder om, at europæisk integration ikke gennemføres fra den ene dag til den anden, men er en fortsat udviklingsproces, i løbet af hvilken en økonomisk krise som den aktuelle kan blive et springbræt til radikale og omfattende forandringer, der ikke bare kan befordre den økonomiske konkurrenceevne, men også sætte skub i Den Europæiske Union som projekt; |
| --- | --- |

13.

minder om, at europæisk integration ikke gennemføres fra den ene dag til den anden, men er en fortsat udviklingsproces, i løbet af hvilken en økonomisk krise som den aktuelle kan blive et springbræt til radikale og omfattende forandringer, der ikke bare kan befordre den økonomiske konkurrenceevne, men også sætte skub i Den Europæiske Union som projekt;

| 14. | er enig i, at de budgetmæssige tilpasninger, som bliver nødvendige for at gennemføre foranstaltningerne i Kommissionens meddelelse, vil få meget vide konsekvenser for mange politikområder, f.eks. for regionalpolitikken, socialpolitikken og samhørigheds- og innovationspolitikken, og opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at sikre, at afviklingen af underskuddene kommer til at ske på en proportionel og afbalanceret måde; |
| --- | --- |

14.

er enig i, at de budgetmæssige tilpasninger, som bliver nødvendige for at gennemføre foranstaltningerne i Kommissionens meddelelse, vil få meget vide konsekvenser for mange politikområder, f.eks. for regionalpolitikken, socialpolitikken og samhørigheds- og innovationspolitikken, og opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at sikre, at afviklingen af underskuddene kommer til at ske på en proportionel og afbalanceret måde;

| 15. | tilskynder Kommissionen til at gå efter det bedst mulige mix af politikker og redskaber med henblik på at minimere konsekvenserne af budgetmæssige besparelser på Europa 2020-strategiens kerneområder; |
| --- | --- |

15.

tilskynder Kommissionen til at gå efter det bedst mulige mix af politikker og redskaber med henblik på at minimere konsekvenserne af budgetmæssige besparelser på Europa 2020-strategiens kerneområder;

| 16. | tilskynder Kommissionen til at vælge løsninger, der kan forbedre de europæiske borgeres viden om EU's indsats og som vil bidrage til at styrke EU's demokratiske funktion; |
| --- | --- |

16.

tilskynder Kommissionen til at vælge løsninger, der kan forbedre de europæiske borgeres viden om EU's indsats og som vil bidrage til at styrke EU's demokratiske funktion;

| 17. | fremhæver, at Den Monetære Union og euroen er meget værdifulde for Den Europæiske Unions integrationsproces hen imod enhedsmarkedet, lige muligheder og ensartet levestandard i medlemsstaterne. Udvalget mener, at man for at bevare og styrke disse resultater bør være yderst forsigtig og besindig i forbindelse med fastsættelsen af nye regler; |
| --- | --- |

17.

fremhæver, at Den Monetære Union og euroen er meget værdifulde for Den Europæiske Unions integrationsproces hen imod enhedsmarkedet, lige muligheder og ensartet levestandard i medlemsstaterne. Udvalget mener, at man for at bevare og styrke disse resultater bør være yderst forsigtig og besindig i forbindelse med fastsættelsen af nye regler;

| 18. | bifalder Kommissionens og medlemsstaternes fælles bestræbelser på at fastsætte de nationale mål inden for rammerne af Europa 2020-strategien og på at afsløre faktorer, som hæmmer udviklingen; |
| --- | --- |

18.

bifalder Kommissionens og medlemsstaternes fælles bestræbelser på at fastsætte de nationale mål inden for rammerne af Europa 2020-strategien og på at afsløre faktorer, som hæmmer udviklingen;

| 19. | minder om den basale rolle, som det lokale selvstyre spiller for fremme af politikker til fordel for iværksætterkultur, efteruddannelse, innovation, bekæmpelse af fattigdom og social isolation, opfordrer medlemsstaterne til at styrke den lokale og regionale dimension af tilsynsmekanismen for at tilføre denne den nødvendige troværdighed og styrke og slår til lyd for, at det lokale selvstyre inddrages ved fastlæggelsen af målsætningerne for Europa 2020-strategien og gennemførelsen af de hertil knyttede politikker; |
| --- | --- |

19.

minder om den basale rolle, som det lokale selvstyre spiller for fremme af politikker til fordel for iværksætterkultur, efteruddannelse, innovation, bekæmpelse af fattigdom og social isolation, opfordrer medlemsstaterne til at styrke den lokale og regionale dimension af tilsynsmekanismen for at tilføre denne den nødvendige troværdighed og styrke og slår til lyd for, at det lokale selvstyre inddrages ved fastlæggelsen af målsætningerne for Europa 2020-strategien og gennemførelsen af de hertil knyttede politikker;

| 20. | tilskynder medlemsstaterne til at fremskynde de reformer, som krisen har gjort nødvendige, eftersom disse reformer vil bidrage til skabelsen af et stærkt og konkurrencedygtigt EU, samtidig med at krisen overvindes. |
| --- | --- |

20.

tilskynder medlemsstaterne til at fremskynde de reformer, som krisen har gjort nødvendige, eftersom disse reformer vil bidrage til skabelsen af et stærkt og konkurrencedygtigt EU, samtidig med at krisen overvindes.

EFFEKTIVE FORANSTALTNINGER MED VÆGT PÅ UDVIKLING OG MED HENBLIK PÅ OVERHOLDELSE AF STABILITETSPAGTENS KRAV

REGIONSUDVALGET

| 21. | gør opmærksom på, at underskud på budgettet kan skyldes mange forskellige forhold, og hilser derfor Kommissionens forslag om en dybtgående kvalitativ analyse af gælden velkommen. Udvalget erindrer om betydningen af privat gæld og bifalder dennes inddragelse i forbindelse med analysen. Udvalget fremhæver banksystemets betydning for en sund økonomi; |
| --- | --- |

21.

gør opmærksom på, at underskud på budgettet kan skyldes mange forskellige forhold, og hilser derfor Kommissionens forslag om en dybtgående kvalitativ analyse af gælden velkommen. Udvalget erindrer om betydningen af privat gæld og bifalder dennes inddragelse i forbindelse med analysen. Udvalget fremhæver banksystemets betydning for en sund økonomi;

| 22. | stiller sig tvivlende overfor, om de planlagte sanktioner virkelig er proportionelle og effektive, og er modstander af ethvert forslag om at skære i de bevillinger, som stilles til rådighed for udviklingspolitik; |
| --- | --- |

22.

stiller sig tvivlende overfor, om de planlagte sanktioner virkelig er proportionelle og effektive, og er modstander af ethvert forslag om at skære i de bevillinger, som stilles til rådighed for udviklingspolitik;

| 23. | minder om, at samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik udgør grundlæggende udviklingssøjler for EU. Eventuelt at sætte målsætningerne for disse på spil ville være kontraproduktivt og i strid med formålet med Kommissionens meddelelse og de vigtigste politiske pejlemærker. Adgang til midlerne til disse politikker skal i hvert fald udelukkende være betinget af en god forvaltning af målsætningerne, hvilket bør underbygges, og ikke af andre forhold; |
| --- | --- |

23.

minder om, at samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik udgør grundlæggende udviklingssøjler for EU. Eventuelt at sætte målsætningerne for disse på spil ville være kontraproduktivt og i strid med formålet med Kommissionens meddelelse og de vigtigste politiske pejlemærker. Adgang til midlerne til disse politikker skal i hvert fald udelukkende være betinget af en god forvaltning af målsætningerne, hvilket bør underbygges, og ikke af andre forhold;

| 24. | finder, at en mekanisme til sikring af medlemsstaternes overholdelse af stabilitetspagten, der er baseret på midler fra EU's budget, på trods af de indbyggede sikkerhedsventiler kan give særligt negative konsekvenser og vanskeliggøre opnåelsen af økonomisk, social og territorial samhørighed. Straffen i form af suspension eller ophævelse af retten til EU-midler vil flytte omkostningerne fra medlemsstatens centralregering til de lokale og regionale myndigheder og gøre borgerne, arbejdstagerne og virksomhederne i de enkelte medlemsstater kollektivt ansvarlige for deres regeringers politiske fejltagelser. Fratagelsen af økonomiske midler bliver således en hæmsko for udvikling og kan måske oven i købet forværre underskuddene på budgettet, fordi dette vil ramme stater, der i forvejen har økonomiske problemer; |
| --- | --- |

24.

finder, at en mekanisme til sikring af medlemsstaternes overholdelse af stabilitetspagten, der er baseret på midler fra EU's budget, på trods af de indbyggede sikkerhedsventiler kan give særligt negative konsekvenser og vanskeliggøre opnåelsen af økonomisk, social og territorial samhørighed. Straffen i form af suspension eller ophævelse af retten til EU-midler vil flytte omkostningerne fra medlemsstatens centralregering til de lokale og regionale myndigheder og gøre borgerne, arbejdstagerne og virksomhederne i de enkelte medlemsstater kollektivt ansvarlige for deres regeringers politiske fejltagelser. Fratagelsen af økonomiske midler bliver således en hæmsko for udvikling og kan måske oven i købet forværre underskuddene på budgettet, fordi dette vil ramme stater, der i forvejen har økonomiske problemer;

| 25. | advarer om, at de uundgåelige grænseoverskridende følger af sanktioner, der baseres på midler fra EU's budget, udgør en trussel mod den territoriale samhørighed og vil være i strid med medlemsstaternes forpligtelser; |
| --- | --- |

25.

advarer om, at de uundgåelige grænseoverskridende følger af sanktioner, der baseres på midler fra EU's budget, udgør en trussel mod den territoriale samhørighed og vil være i strid med medlemsstaternes forpligtelser;

| 26. | gør desuden opmærksom på, at alt for strenge sanktioner vil betyde, at man mister befolkningens støtte til den europæiske integrationsproces. Derfor er der brug for sanktioner, som sigter mod at sikre medlemsstaternes overholdelse af stabilitetspagten, kombineret med en større oplysningsindsats over for offentligheden vedrørende såvel betydningen af budgetdisciplin som nytten af strukturfondene for forbedringen af de nationale politikkers effektivitet; |
| --- | --- |

26.

gør desuden opmærksom på, at alt for strenge sanktioner vil betyde, at man mister befolkningens støtte til den europæiske integrationsproces. Derfor er der brug for sanktioner, som sigter mod at sikre medlemsstaternes overholdelse af stabilitetspagten, kombineret med en større oplysningsindsats over for offentligheden vedrørende såvel betydningen af budgetdisciplin som nytten af strukturfondene for forbedringen af de nationale politikkers effektivitet;

| 27. | påpeger behovet for, at de planlagte straffe er realistiske og overbevisende, for kun derigennem kan man sikre tilliden til den nye stabilitets- og konvergenspagt; |
| --- | --- |

27.

påpeger behovet for, at de planlagte straffe er realistiske og overbevisende, for kun derigennem kan man sikre tilliden til den nye stabilitets- og konvergenspagt;

| 28. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at finde metoder til en hurtigere indsats, hvis budgettet kommer ud af balance, under hensyntagen til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og med graduerede sanktioner; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at finde metoder til en hurtigere indsats, hvis budgettet kommer ud af balance, under hensyntagen til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og med graduerede sanktioner;

| 29. | tilskynder medlemsstaterne til at gennemføre princippet om, at stabilitets- og konvergenspagtens regler skal overholdes på alle niveauer (fra bund til top) ved gennem de nødvendige ændringer af lovgivningen at indskrive kravene om økonomisk disciplin i de nationale bestemmelser; |
| --- | --- |

29.

tilskynder medlemsstaterne til at gennemføre princippet om, at stabilitets- og konvergenspagtens regler skal overholdes på alle niveauer (fra bund til top) ved gennem de nødvendige ændringer af lovgivningen at indskrive kravene om økonomisk disciplin i de nationale bestemmelser;

| 30. | fremhæver betydningen af en bottom up-tilgang med hensyn til de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med god forvaltning af bevillinger, gennemførelse af den økonomiske politik og rettidig registrering af lokale udviklingsproblemer; |
| --- | --- |

30.

fremhæver betydningen af en bottom up-tilgang med hensyn til de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med god forvaltning af bevillinger, gennemførelse af den økonomiske politik og rettidig registrering af lokale udviklingsproblemer;

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at tilstræbe øget decentralisering i forvaltningen af samhørighedsmidlerne for at styrke gennemsigtighed og ansvarlighed i forvaltningen af fællesskabsbevillinger. Kun de regionale myndigheder har indgående kendskab til de lokale og regionale behov og kan foretage de nødvendige forbedringer og de påkrævede tilpasninger. På den måde bliver det mere klart, hvad de lokale myndigheders rolle er i forbindelse med forvaltningen af EU's midler. |
| --- | --- |

31.

opfordrer medlemsstaterne til at tilstræbe øget decentralisering i forvaltningen af samhørighedsmidlerne for at styrke gennemsigtighed og ansvarlighed i forvaltningen af fællesskabsbevillinger. Kun de regionale myndigheder har indgående kendskab til de lokale og regionale behov og kan foretage de nødvendige forbedringer og de påkrævede tilpasninger. På den måde bliver det mere klart, hvad de lokale myndigheders rolle er i forbindelse med forvaltningen af EU's midler.

EN OMHYGGELIG UDVIKLINGSKOORDINERING, HVOR DE REGIONALE MYNDIGHEDER DELTAGER AKTIVT

REGIONSUDVALGET

| 32. | gør opmærksom på, at der med henblik på en stærkere euro og et mere effektivt enhedsmarked er behov for en bedre fælles europæisk styring på det finansielle område, der bl.a. arbejder på at forbyde dels spekulation i forbindelse med anvendelse af produkter, der er beregnet til at sikre den offentlige gæld, dels handel med skatteparadiser; |
| --- | --- |

32.

gør opmærksom på, at der med henblik på en stærkere euro og et mere effektivt enhedsmarked er behov for en bedre fælles europæisk styring på det finansielle område, der bl.a. arbejder på at forbyde dels spekulation i forbindelse med anvendelse af produkter, der er beregnet til at sikre den offentlige gæld, dels handel med skatteparadiser;

| 33. | bifalder idéen om at indføre et »europæisk halvår«, en fælles ramme for tilsyn af de nationale budgetprocedurer og gældsniveauer, samt tanken om at udstrække tilsynet til budgetunderskud på det makroøkonomiske plan; |
| --- | --- |

33.

bifalder idéen om at indføre et »europæisk halvår«, en fælles ramme for tilsyn af de nationale budgetprocedurer og gældsniveauer, samt tanken om at udstrække tilsynet til budgetunderskud på det makroøkonomiske plan;

| 34. | påpeger, at der ikke er nok opmærksomhed på de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med fastsættelsen af mål og gennemførelsen af budgetterne. Udvalget tilbyder sin bistand under proceduren for det »europæiske halvår«, hvor der er mulighed for at reagere på Kommissionens årlige rapport om udviklingen, der skal drøftes på forårstopmødet i Rådet. For at styrke den økonomiske politiks målsætninger bør samordningen af denne politik også inddrage de lokale og regionale myndigheder – især de regioner, der har lovgivningsbeføjelser på området; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at der ikke er nok opmærksomhed på de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med fastsættelsen af mål og gennemførelsen af budgetterne. Udvalget tilbyder sin bistand under proceduren for det »europæiske halvår«, hvor der er mulighed for at reagere på Kommissionens årlige rapport om udviklingen, der skal drøftes på forårstopmødet i Rådet. For at styrke den økonomiske politiks målsætninger bør samordningen af denne politik også inddrage de lokale og regionale myndigheder – især de regioner, der har lovgivningsbeføjelser på området;

| 35. | redskaberne, der foreslås i pakken af samordningsforanstaltninger, skal tage hensyn til samspillet mellem de horisontale politikker på lokalt niveau og finanspolitikkens centrale placering, samt medtænke bæredygtighed på langt sigt – herunder de aktuelle beskæftigelsespolitikker; |
| --- | --- |

35.

redskaberne, der foreslås i pakken af samordningsforanstaltninger, skal tage hensyn til samspillet mellem de horisontale politikker på lokalt niveau og finanspolitikkens centrale placering, samt medtænke bæredygtighed på langt sigt – herunder de aktuelle beskæftigelsespolitikker;

| 36. | betoner betydningen af »peer review« og udveksling af bedste praksis inden for udarbejdelse og gennemførelse af budgetter, men udtrykker samtidig bekymring for de eventuelle forsinkelser og bureaukratiske forviklinger, som de foreslåede løsninger kan påføre proceduren for udarbejdelse, godkendelse og gennemførelse af medlemsstaternes budgetter; |
| --- | --- |

36.

betoner betydningen af »peer review« og udveksling af bedste praksis inden for udarbejdelse og gennemførelse af budgetter, men udtrykker samtidig bekymring for de eventuelle forsinkelser og bureaukratiske forviklinger, som de foreslåede løsninger kan påføre proceduren for udarbejdelse, godkendelse og gennemførelse af medlemsstaternes budgetter;

| 37. | mener, at der for at opnå den ønskede økonomiske udvikling er brug for strukturreformer i EU's medlemsstater på en lang række områder, såsom budgetdisciplin og en stram styring af de offentlige udgifter, videns- og innovationspolitik, beskyttelse af svage samfundsgrupper inden for rammerne af socialpolitikken, konkurrencepolitik og politikken for effektive offentlige budgetter. Udvalget opfordrer på denne baggrund medlemsstaterne til at opstille ambitiøse mål for Europa 2020-strategien samt Rådet til at vedtage en klækkelig forøgelse af EU-budgettet, så de disponible midler kommer til at svare til målsætningerne; |
| --- | --- |

37.

mener, at der for at opnå den ønskede økonomiske udvikling er brug for strukturreformer i EU's medlemsstater på en lang række områder, såsom budgetdisciplin og en stram styring af de offentlige udgifter, videns- og innovationspolitik, beskyttelse af svage samfundsgrupper inden for rammerne af socialpolitikken, konkurrencepolitik og politikken for effektive offentlige budgetter. Udvalget opfordrer på denne baggrund medlemsstaterne til at opstille ambitiøse mål for Europa 2020-strategien samt Rådet til at vedtage en klækkelig forøgelse af EU-budgettet, så de disponible midler kommer til at svare til målsætningerne;

| 38. | afventer med interesse Kommissionens lovforslag og agter omhyggeligt at undersøge konsekvenserne af disse for medlemsstaternes lokale og regionale forvaltning. |
| --- | --- |

38.

afventer med interesse Kommissionens lovforslag og agter omhyggeligt at undersøge konsekvenserne af disse for medlemsstaternes lokale og regionale forvaltning.

Bruxelles, den 1. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/23

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Social og økonomisk integration af romaer i Europa«

2011/C 42/05

REGIONSUDVALGET

| — | fremhæver især, at romaerne fortsat diskrimineres og oplever forskellige former for social udstødelse i nogle medlemsstater, og er klar over, at deres sundhedstilstand og socioøkonomiske vilkår generelt er dårligere end andre etniske mindretals, at færre går i skole, og flere er arbejdsløse; |
| --- | --- |

—

fremhæver især, at romaerne fortsat diskrimineres og oplever forskellige former for social udstødelse i nogle medlemsstater, og er klar over, at deres sundhedstilstand og socioøkonomiske vilkår generelt er dårligere end andre etniske mindretals, at færre går i skole, og flere er arbejdsløse;

| — | erkender, at der generelt ikke mangler europæiske fonde, der kan anvendes til udvikling af programmer til integration af romaer, men gør opmærksom på, at de ikke i tilstrækkeligt omfang og vedvarende anvendes på nationalt og/eller regionalt og lokalt niveau. En anden grund til, at de ikke anvendes er, at romaerne kun i meget ringe omfang er involveret i planlægningen; |
| --- | --- |

—

erkender, at der generelt ikke mangler europæiske fonde, der kan anvendes til udvikling af programmer til integration af romaer, men gør opmærksom på, at de ikke i tilstrækkeligt omfang og vedvarende anvendes på nationalt og/eller regionalt og lokalt niveau. En anden grund til, at de ikke anvendes er, at romaerne kun i meget ringe omfang er involveret i planlægningen;

| — | mener, at den europæiske platforms indsats for integration af romaerne ville give mere betydningsfulde virkninger og resultater, hvis koordineringsmekanismen fik officiel status med deltagelse af Kommissionen og alle medlemsstaterne, og hvis den indebar et tættere samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og ngo'er; |
| --- | --- |

—

mener, at den europæiske platforms indsats for integration af romaerne ville give mere betydningsfulde virkninger og resultater, hvis koordineringsmekanismen fik officiel status med deltagelse af Kommissionen og alle medlemsstaterne, og hvis den indebar et tættere samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og ngo'er;

| — | mener, at a) det ikke bør overlades til de lokale myndigheder alene at gennemføre politikkerne for social integration af romasamfund, b) der er behov for geografisk integrerede regionale politikker og samarbejde med de lande, som indvandrede romaer oprindeligt kommer fra, og c) de lokale politikker kun kan iværksættes, hvis mobiliteten i Europa er velfungerende, og der findes europæiske og nationale antidiskriminationspolitikker; |
| --- | --- |

—

mener, at a) det ikke bør overlades til de lokale myndigheder alene at gennemføre politikkerne for social integration af romasamfund, b) der er behov for geografisk integrerede regionale politikker og samarbejde med de lande, som indvandrede romaer oprindeligt kommer fra, og c) de lokale politikker kun kan iværksættes, hvis mobiliteten i Europa er velfungerende, og der findes europæiske og nationale antidiskriminationspolitikker;

| — | forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen, de europæiske organisationer og medlemsstaterne for at fremme sammenhængen i og harmoniseringen af politikker, fastlægge god praksis og formidle de opnåede resultater, øge de lokale myndigheders viden og styrke deres planlægningskapacitet, så de bliver i stand til at gennemføre projekter, som fjerner de forskellige former for diskrimination og isolation af romaerne og fremmer deres integration. |
| --- | --- |

—

forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen, de europæiske organisationer og medlemsstaterne for at fremme sammenhængen i og harmoniseringen af politikker, fastlægge god praksis og formidle de opnåede resultater, øge de lokale myndigheders viden og styrke deres planlægningskapacitet, så de bliver i stand til at gennemføre projekter, som fjerner de forskellige former for diskrimination og isolation af romaerne og fremmer deres integration.

| Ordfører | : | Alvaro Ancisi (IT/PPE), Medlem af byrådet i Ravenna |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Social og økonomisk integration af romaer i Europa

  KOM(2010) 133 endelig |

Ordfører

:

Alvaro Ancisi (IT/PPE), Medlem af byrådet i Ravenna

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Social og økonomisk integration af romaer i Europa

KOM(2010) 133 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Situationen: fortsatte problemer, EU-instrumenter og -politikker

Regionsudvalget

| 1. | bifalder Kommissionens meddelelse og er enig i vurderingen af, at EU og medlemsstaterne har et fælles ansvar over for romabefolkningen; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens meddelelse og er enig i vurderingen af, at EU og medlemsstaterne har et fælles ansvar over for romabefolkningen;

| 2. | understreger, at Kommissionen bør skabe passende rammer, som virker fremmende for dialogen mellem medlemsstaterne, således at de værdier, EU bygger på, kan omsættes til praksis for at bekæmpe diskrimination og fremmedhad og fremme integrationen af det største etniske mindretal i EU; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Kommissionen bør skabe passende rammer, som virker fremmende for dialogen mellem medlemsstaterne, således at de værdier, EU bygger på, kan omsættes til praksis for at bekæmpe diskrimination og fremmedhad og fremme integrationen af det største etniske mindretal i EU;

| 3. | er enig i analyserne i Kommissionens arbejdsdokument »Roma in Europa: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion - Progress Report 2008-2010« af 7. april 2010; |
| --- | --- |

3.

er enig i analyserne i Kommissionens arbejdsdokument »Roma in Europa: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion - Progress Report 2008-2010« af 7. april 2010;

| 4. | understreger, at det er hensigtsmæssigt, at Kommissionens initiativ baseres på nærhedsprincippet, da romaerne lever på tværs af grænserne og er udsat for udbredt social udstødelse forskellige steder i Europa, herunder i kandidatlandene og i de potentielle kandidatlande. Udvalget anerkender, at proportionalitetsprincippet er overholdt, da der med Kommissionens initiativ ikke etableres retlige instrumenter, men fastlægges samordningsforanstaltninger inden for den åbne koordinationsmetode; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det er hensigtsmæssigt, at Kommissionens initiativ baseres på nærhedsprincippet, da romaerne lever på tværs af grænserne og er udsat for udbredt social udstødelse forskellige steder i Europa, herunder i kandidatlandene og i de potentielle kandidatlande. Udvalget anerkender, at proportionalitetsprincippet er overholdt, da der med Kommissionens initiativ ikke etableres retlige instrumenter, men fastlægges samordningsforanstaltninger inden for den åbne koordinationsmetode;

| 5. | gør opmærksom på, at indbyggerne i de nye medlemsstater, hvorfra de fleste indvandrede romaer kommer, er europæiske borgere, og ligesom alle andre medlemsstaters europæiske borgere nyder godt af de samme rettigheder, ikke mindst retten til fri bevægelighed, som udgør en af EU-borgernes grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Udvalget minder også om, at tiltrædelsestraktaterne udelukkende giver medlemsstaterne ret til midlertidigt at begrænse disse statsborgeres rettigheder i forbindelse med adgang til arbejdsmarkedet, og at direktiv 2004/38 EØF om EU-borgernes og deres familiers ret til fri bevægelighed og frit ophold på medlemsstaternes territorium finder generel anvendelse for alle EU's borgere; |
| --- | --- |

5.

gør opmærksom på, at indbyggerne i de nye medlemsstater, hvorfra de fleste indvandrede romaer kommer, er europæiske borgere, og ligesom alle andre medlemsstaters europæiske borgere nyder godt af de samme rettigheder, ikke mindst retten til fri bevægelighed, som udgør en af EU-borgernes grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Udvalget minder også om, at tiltrædelsestraktaterne udelukkende giver medlemsstaterne ret til midlertidigt at begrænse disse statsborgeres rettigheder i forbindelse med adgang til arbejdsmarkedet, og at direktiv 2004/38 EØF om EU-borgernes og deres familiers ret til fri bevægelighed og frit ophold på medlemsstaternes territorium finder generel anvendelse for alle EU's borgere;

| 6. | henstiller, at restriktionerne i adgangen til arbejdsmarkedet ikke - til trods for at de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen - bliver en kilde til usikkerhed for disse borgere, og at medlemsstaterne i praksis ikke er mere end tre måneder om at behandle ansøgninger om opholds- og arbejdstilladelse, da de ellers gør det fysisk umuligt for disse borgere at opholde sig længere end tre måneder i disse medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

henstiller, at restriktionerne i adgangen til arbejdsmarkedet ikke - til trods for at de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen - bliver en kilde til usikkerhed for disse borgere, og at medlemsstaterne i praksis ikke er mere end tre måneder om at behandle ansøgninger om opholds- og arbejdstilladelse, da de ellers gør det fysisk umuligt for disse borgere at opholde sig længere end tre måneder i disse medlemsstater;

| 7. | fremhæver især, at romaerne fortsat diskrimineres og oplever forskellige former for social udstødelse i nogle medlemsstater, og er klar over, at deres sundhedstilstand og socioøkonomiske vilkår generelt er dårligere end andre etniske mindretals, at færre går i skole, og flere er arbejdsløse, og understreger endnu engang, at udstødelsen af romaerne også har store direkte og indirekte økonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

7.

fremhæver især, at romaerne fortsat diskrimineres og oplever forskellige former for social udstødelse i nogle medlemsstater, og er klar over, at deres sundhedstilstand og socioøkonomiske vilkår generelt er dårligere end andre etniske mindretals, at færre går i skole, og flere er arbejdsløse, og understreger endnu engang, at udstødelsen af romaerne også har store direkte og indirekte økonomiske konsekvenser;

| 8. | opfordrer derfor Kommissionen til at overvåge, at de nationale lovgivninger er i overensstemmelse med EU-lovgivningen og at undersøge, hvorvidt det, der foregår i praksis, er i overensstemmelse med den autentiske fortolkning af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

8.

opfordrer derfor Kommissionen til at overvåge, at de nationale lovgivninger er i overensstemmelse med EU-lovgivningen og at undersøge, hvorvidt det, der foregår i praksis, er i overensstemmelse med den autentiske fortolkning af EU-lovgivningen;

| 9. | håber, at der ikke i medfør af hverken national eller lokal politik sker en stigmatisering eller udnyttelse af romabefolkningerne, og at politikken ikke uberettiget fremmer sikkerhedshensyn på bekostning af målsætningen om økonomisk og social integration af denne befolkningsgruppe. Udvalget minder om, at udvisning af grupper af romaer uden en undersøgelse af de enkelte tilfælde er i strid med EU's garantier om lovlighed, og opfordrer medlemsstaterne til ikke at iværksætte hjemsendelsesforanstaltninger på grundlag af regler rettet specifikt mod romaerne; |
| --- | --- |

9.

håber, at der ikke i medfør af hverken national eller lokal politik sker en stigmatisering eller udnyttelse af romabefolkningerne, og at politikken ikke uberettiget fremmer sikkerhedshensyn på bekostning af målsætningen om økonomisk og social integration af denne befolkningsgruppe. Udvalget minder om, at udvisning af grupper af romaer uden en undersøgelse af de enkelte tilfælde er i strid med EU's garantier om lovlighed, og opfordrer medlemsstaterne til ikke at iværksætte hjemsendelsesforanstaltninger på grundlag af regler rettet specifikt mod romaerne;

| 10. | er klar over, at betegnelsen »roma«, som anvendes her i dokumentet, er en »paraplybetegnelse«, der også dækker over andre befolkningsgrupper (sinti, sigøjnere, rejsende, kalè, omvandrende grupper, ashkali osv.) med lignende kulturelle kendetegn, og som igennem tiderne har været marginaliseret og socialt udstødt fra det europæiske samfund, men afviser, at det er et forsøg på forenkling og assimilation af grupper i én sociokulturel gruppe; |
| --- | --- |

10.

er klar over, at betegnelsen »roma«, som anvendes her i dokumentet, er en »paraplybetegnelse«, der også dækker over andre befolkningsgrupper (sinti, sigøjnere, rejsende, kalè, omvandrende grupper, ashkali osv.) med lignende kulturelle kendetegn, og som igennem tiderne har været marginaliseret og socialt udstødt fra det europæiske samfund, men afviser, at det er et forsøg på forenkling og assimilation af grupper i én sociokulturel gruppe;

| 11. | anerkender, at EU's instrumenter og politikker er egnede til at fremme integrationen af romaer, men at implementeringen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er mangelfuld, dels fordi der ikke findes stærke partnerskaber og koordineringsmekanismer, dels fordi der på lokalt niveau ikke er de gennemførelsesinstrumenter, der i praksis kan ændre romaernes levevilkår; |
| --- | --- |

11.

anerkender, at EU's instrumenter og politikker er egnede til at fremme integrationen af romaer, men at implementeringen på nationalt, regionalt og lokalt niveau er mangelfuld, dels fordi der ikke findes stærke partnerskaber og koordineringsmekanismer, dels fordi der på lokalt niveau ikke er de gennemførelsesinstrumenter, der i praksis kan ændre romaernes levevilkår;

| 12. | understreger imidlertid, at denne mangel og de lokale myndigheders vanskeligheder ikke blot kan tilskrives fordomme og stereotype opfattelser hos de lokale myndigheder og i lokalsamfundene. Generelt har de nationale regeringer også et ansvar, da det er dem, der fastlægger lovrammerne, ligesom fordelingen af kompetencer til bekæmpelse af social udstødelse mellem de forskellige myndigheder ikke altid er klar, og det vertikale samarbejde mellem centrale og lokale myndigheder ikke er optimalt. Udvalget gør opmærksom på, at de mange eksempler på god praksis for social integration af romaerne i Europa ofte først og fremmest bygger på projekter og forsøg iværksat af de lokale myndigheder; |
| --- | --- |

12.

understreger imidlertid, at denne mangel og de lokale myndigheders vanskeligheder ikke blot kan tilskrives fordomme og stereotype opfattelser hos de lokale myndigheder og i lokalsamfundene. Generelt har de nationale regeringer også et ansvar, da det er dem, der fastlægger lovrammerne, ligesom fordelingen af kompetencer til bekæmpelse af social udstødelse mellem de forskellige myndigheder ikke altid er klar, og det vertikale samarbejde mellem centrale og lokale myndigheder ikke er optimalt. Udvalget gør opmærksom på, at de mange eksempler på god praksis for social integration af romaerne i Europa ofte først og fremmest bygger på projekter og forsøg iværksat af de lokale myndigheder;

| 13. | erkender, at der generelt ikke mangler europæiske fonde, der kan anvendes til udvikling af programmer til integration af romaer (Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne), men gør opmærksom på, at de ikke i tilstrækkeligt omfang og vedvarende anvendes på nationalt og/eller regionalt og lokalt niveau. En anden grund til, at de ikke anvendes er, at romaerne kun i meget ringe omfang er involveret i planlægningen, hvilket bl.a. skyldes, at romaerne ikke altid er særlig godt organiseret og i stand til at deltage aktivt i civilsamfundet; |
| --- | --- |

13.

erkender, at der generelt ikke mangler europæiske fonde, der kan anvendes til udvikling af programmer til integration af romaer (Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne), men gør opmærksom på, at de ikke i tilstrækkeligt omfang og vedvarende anvendes på nationalt og/eller regionalt og lokalt niveau. En anden grund til, at de ikke anvendes er, at romaerne kun i meget ringe omfang er involveret i planlægningen, hvilket bl.a. skyldes, at romaerne ikke altid er særlig godt organiseret og i stand til at deltage aktivt i civilsamfundet;

| 14. | mener, at det er nødvendigt, at både Kommissionen og medlemsstaterne i partnerskab med de lokale myndigheder med udgangspunkt i vedtagne aktioner slår endnu mere til lyd for de perspektiver, som de europæiske politikker og finansieringspolitikker åbner op for, særligt hvad angår de konkrete bestemmelser, der vedrører rejsende romaer. |
| --- | --- |

14.

mener, at det er nødvendigt, at både Kommissionen og medlemsstaterne i partnerskab med de lokale myndigheder med udgangspunkt i vedtagne aktioner slår endnu mere til lyd for de perspektiver, som de europæiske politikker og finansieringspolitikker åbner op for, særligt hvad angår de konkrete bestemmelser, der vedrører rejsende romaer.

Den europæiske platform for integration af romaer

Regionsudvalget

| 15. | er enig i, at den europæiske platform for integration af romaer er et forum for samarbejde mellem alle berørte grupper (myndigheder, internationale organisationer, ngo'er, eksperter, civilsamfundet), der på forskellige niveauer arbejder med at fremme romaernes integration, og for udveksling af god praksis og erfaringer mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

15.

er enig i, at den europæiske platform for integration af romaer er et forum for samarbejde mellem alle berørte grupper (myndigheder, internationale organisationer, ngo'er, eksperter, civilsamfundet), der på forskellige niveauer arbejder med at fremme romaernes integration, og for udveksling af god praksis og erfaringer mellem medlemsstaterne;

| 16. | mener, at den europæiske platforms indsats for integration af romaerne ville give mere betydningsfulde virkninger og resultater, hvis koordineringsmekanismen fik officiel status med deltagelse af Kommissionen og alle medlemsstaterne, og hvis den indebar et tættere samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og ngo'er. Med en sådan formel karakter ville platformen reelt kunne koordinere og iværksætte de europæiske, nationale, regionale og lokale politikker for social integration af romaer og vurdere resultaterne effektivt; |
| --- | --- |

16.

mener, at den europæiske platforms indsats for integration af romaerne ville give mere betydningsfulde virkninger og resultater, hvis koordineringsmekanismen fik officiel status med deltagelse af Kommissionen og alle medlemsstaterne, og hvis den indebar et tættere samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og ngo'er. Med en sådan formel karakter ville platformen reelt kunne koordinere og iværksætte de europæiske, nationale, regionale og lokale politikker for social integration af romaer og vurdere resultaterne effektivt;

| 17. | er enig i, at der er behov for ved udformningen, gennemførelsen og evalueringen af integrationspolitikkerne for romaerne at anvende de 10 fælles grundprincipper for integration af romaer, som blev udarbejdet inden for rammerne af den integrerede europæiske platform i april 2009, nemlig:






  1) | Konstruktive, pragmatiske og ikke-diskriminerende politikker |
| --- | --- | --- |

17.

er enig i, at der er behov for ved udformningen, gennemførelsen og evalueringen af integrationspolitikkerne for romaerne at anvende de 10 fælles grundprincipper for integration af romaer, som blev udarbejdet inden for rammerne af den integrerede europæiske platform i april 2009, nemlig:

1)

Konstruktive, pragmatiske og ikke-diskriminerende politikker

| 2) | Eksplicit, men ikke eksklusiv målretning |
| --- | --- |

2)

Eksplicit, men ikke eksklusiv målretning

| 3) | Interkulturel tilgang |
| --- | --- |

3)

Interkulturel tilgang

| 4) | Stræben efter generel integration |
| --- | --- |

4)

Stræben efter generel integration

| 5) | Bevidsthed om kønsaspektet |
| --- | --- |

5)

Bevidsthed om kønsaspektet

| 6) | Udbredelse af politikker baseret på dokumenterede data |
| --- | --- |

6)

Udbredelse af politikker baseret på dokumenterede data

| 7) | Anvendelse af fællesskabsinstrumenter |
| --- | --- |

7)

Anvendelse af fællesskabsinstrumenter

| 8) | Inddragelse af regionale og lokale myndigheder |
| --- | --- |

8)

Inddragelse af regionale og lokale myndigheder

| 9) | Inddragelse af civilsamfundet |
| --- | --- |

9)

Inddragelse af civilsamfundet

| 10) | Romaernes aktive deltagelse; |
| --- | --- |

10)

Romaernes aktive deltagelse;

| 18. | glæder sig over det spanske EU-formandskabs konkrete forslag »Integrated European Platform for Roma Inclusion - Road Map« af 30. juni 2010 til gennemførelse af konklusionerne vedtaget på Rådsmødet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) (EPSCO) den 7. juni 2010 om fremme af romaernes integration med det formål at opstille konkrete mål på mellemlang sigt for at opbygge sociale integrationsprocesser for romabefolkningen; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over det spanske EU-formandskabs konkrete forslag »Integrated European Platform for Roma Inclusion - Road Map« af 30. juni 2010 til gennemførelse af konklusionerne vedtaget på Rådsmødet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) (EPSCO) den 7. juni 2010 om fremme af romaernes integration med det formål at opstille konkrete mål på mellemlang sigt for at opbygge sociale integrationsprocesser for romabefolkningen;

| 19. | støtter Kommissionens klare holdning om, at den frie bevægelighed bør gælde de romaer, som er EU-borgere, på fuldstændig de samme vilkår, som den gælder alle andre EU-borgere. |
| --- | --- |

19.

støtter Kommissionens klare holdning om, at den frie bevægelighed bør gælde de romaer, som er EU-borgere, på fuldstændig de samme vilkår, som den gælder alle andre EU-borgere.

De lokale og regionale myndigheders rolle i politikker om integration af romaer

Regionsudvalget

| 20. | mener - som understreget i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om integration af mindretal - Roma (EUT C 27 af 3.2.2009), at disse principper kun vil kunne gennemføres effektivt, hvis løsningerne ikke udelukkende udarbejdes på EU-niveau, men først og fremmest i de enkelte medlemsstater og på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

20.

mener - som understreget i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om integration af mindretal - Roma (EUT C 27 af 3.2.2009), at disse principper kun vil kunne gennemføres effektivt, hvis løsningerne ikke udelukkende udarbejdes på EU-niveau, men først og fremmest i de enkelte medlemsstater og på regionalt og lokalt niveau;

| 21. | mener ikke desto mindre, at a) det ikke bør overlades til de lokale myndigheder alene at gennemføre politikkerne for social integration af såvel de indfødte romaer som de romasamfund, der er opstået som et resultat af mobiliteten i Europa, b) der er behov for geografisk integrerede regionale politikker og samarbejde med de lande, som indvandrede romaer oprindeligt kommer fra, og c) de lokale politikker kun kan iværksættes, hvis mobiliteten i Europa er velfungerende, og der findes europæiske og nationale antidiskriminationspolitikker; |
| --- | --- |

21.

mener ikke desto mindre, at a) det ikke bør overlades til de lokale myndigheder alene at gennemføre politikkerne for social integration af såvel de indfødte romaer som de romasamfund, der er opstået som et resultat af mobiliteten i Europa, b) der er behov for geografisk integrerede regionale politikker og samarbejde med de lande, som indvandrede romaer oprindeligt kommer fra, og c) de lokale politikker kun kan iværksættes, hvis mobiliteten i Europa er velfungerende, og der findes europæiske og nationale antidiskriminationspolitikker;

| 22. | mener, at der på den ene side er behov for, at medlemsstaterne straks vedtager lovgivning, som sikrer, at EU-lovgivningen mod diskrimination og til forsvar af rettigheder får virkning og finder anvendelse, og at der på den anden side må iværksættes langsigtede processer baseret på de lokale og regionale myndigheders politikker om anti-diskrimination, inddragelse af civilsamfundet, romaernes aktive deltagelse, bevidstgørelse om kønsaspektet og interkulturel tilgang; |
| --- | --- |

22.

mener, at der på den ene side er behov for, at medlemsstaterne straks vedtager lovgivning, som sikrer, at EU-lovgivningen mod diskrimination og til forsvar af rettigheder får virkning og finder anvendelse, og at der på den anden side må iværksættes langsigtede processer baseret på de lokale og regionale myndigheders politikker om anti-diskrimination, inddragelse af civilsamfundet, romaernes aktive deltagelse, bevidstgørelse om kønsaspektet og interkulturel tilgang;

| 23. | er klar over, at integrationspolitikkerne for romaerne, som vedrører uddannelse af børnene, unges adgang til undervisning, integration på arbejdsmarkedet og forbedring af sundheden og boligforholdene, som noget helt naturligt må omfattes af de lokale og regionale myndigheders politikker til bekæmpelse af fattigdom og til fremme af social integration; |
| --- | --- |

23.

er klar over, at integrationspolitikkerne for romaerne, som vedrører uddannelse af børnene, unges adgang til undervisning, integration på arbejdsmarkedet og forbedring af sundheden og boligforholdene, som noget helt naturligt må omfattes af de lokale og regionale myndigheders politikker til bekæmpelse af fattigdom og til fremme af social integration;

| 24. | er enig med Kommissionen i, at det overordnede mål er et rummeligt samfund, ikke en ny form for etnisk baseret adskillelse. Det er derfor helt væsentligt, at de offentlige politikker specifikt, men ikke udelukkende er rettet mod romaerne, og at foranstaltningerne indgår i medlemsstaternes mere overordnede politikker og nationale planer for bekæmpelse af social udstødelse og fattigdom i EU. Desuden må der anlægges en integreret og flerstrenget tilgang, der tager hensyn til de komplekse og indbyrdes afhængige faktorer, som resulterer i social udstødelse og fattigdom; |
| --- | --- |

24.

er enig med Kommissionen i, at det overordnede mål er et rummeligt samfund, ikke en ny form for etnisk baseret adskillelse. Det er derfor helt væsentligt, at de offentlige politikker specifikt, men ikke udelukkende er rettet mod romaerne, og at foranstaltningerne indgår i medlemsstaternes mere overordnede politikker og nationale planer for bekæmpelse af social udstødelse og fattigdom i EU. Desuden må der anlægges en integreret og flerstrenget tilgang, der tager hensyn til de komplekse og indbyrdes afhængige faktorer, som resulterer i social udstødelse og fattigdom;

| 25. | er bevidst om de lokale og regionale myndigheders vigtige og strategiske rolle i oplysningsarbejdet over for offentligheden, i at imødegå racisme, fremmedhad og diskrimination i lokalsamfundene og i at fremme et interkulturelt samfund. Udvalget beder om, at de regionale og lokale myndigheder tillige får rådighed over de instrumenter, der er nødvendige for at modvirke udbredelsen af negative stereotype opfattelser i massemedierne, for at fremme etisk korrekt information og skabe et billede i offentligheden, som ikke er diskriminerende; |
| --- | --- |

25.

er bevidst om de lokale og regionale myndigheders vigtige og strategiske rolle i oplysningsarbejdet over for offentligheden, i at imødegå racisme, fremmedhad og diskrimination i lokalsamfundene og i at fremme et interkulturelt samfund. Udvalget beder om, at de regionale og lokale myndigheder tillige får rådighed over de instrumenter, der er nødvendige for at modvirke udbredelsen af negative stereotype opfattelser i massemedierne, for at fremme etisk korrekt information og skabe et billede i offentligheden, som ikke er diskriminerende;

| 26. | mener, at de regionale og lokale myndigheder som dem, der har kendskab til integrationsprocesserne, har en vigtig og strategisk rolle at spille, når det gælder udnyttelse af ressourcerne i romabefolkningen, orientering af romaerne om deres rettigheder og fremme deltagelsen af romaernes ngo'er og civilsamfundsorganisationer lokalt; |
| --- | --- |

26.

mener, at de regionale og lokale myndigheder som dem, der har kendskab til integrationsprocesserne, har en vigtig og strategisk rolle at spille, når det gælder udnyttelse af ressourcerne i romabefolkningen, orientering af romaerne om deres rettigheder og fremme deltagelsen af romaernes ngo'er og civilsamfundsorganisationer lokalt;

| 27. | mener, at der er brug for specifik planlægning og ekstra midler til de politikker, der skal bringe romasamfundet ud af sin isolation, dvs. integration af børn i børnehaver og skoler med speciel støtte fra f.eks. folk med kendskab til deres kultur og til offentlig transport, incitamenter til at komme ud på arbejdsmarkedet ved hjælp af uddannelse eller mikrokredit, således at man undgår opdelte arbejdsmarkeder, særlige foranstaltninger for de svageste befolkningsgrupper, der er udsat for de største risici, bl.a. kvinder, og vedtagelse af by- og boligpolitikker, der modvirker marginalisering. |
| --- | --- |

27.

mener, at der er brug for specifik planlægning og ekstra midler til de politikker, der skal bringe romasamfundet ud af sin isolation, dvs. integration af børn i børnehaver og skoler med speciel støtte fra f.eks. folk med kendskab til deres kultur og til offentlig transport, incitamenter til at komme ud på arbejdsmarkedet ved hjælp af uddannelse eller mikrokredit, således at man undgår opdelte arbejdsmarkeder, særlige foranstaltninger for de svageste befolkningsgrupper, der er udsat for de største risici, bl.a. kvinder, og vedtagelse af by- og boligpolitikker, der modvirker marginalisering.

De lokale og regionale myndigheders vigtigste mål for den sociale og økonomiske integration af romaerne i Europa

Regionsudvalget

| 28. | mener, at de lokale myndigheder via deres by- og boligpolitikker kan spille en vigtig rolle, som i høj grad kan være med til at udrydde udstødelsen af og risikoen for romabefolkningen. Boligløsninger, som ikke isolerer, er ikke-diskriminerende og kan føre til, at de ulovlige lejre, hvor romaerne ofte stadig bor, udryddes, kan således have positiv indflydelse på deres sundhed og muligheder for at få adgang til undervisning og beskæftigelse. Meget passende har Europa-Parlamentet for at fremme disse politikker for nylig vedtaget foranstaltninger specifikt rettet mod romaerne, som udvider Den Europæiske Fond for Regionaludviklings anvendelsesområde til boligprogrammer for marginaliserede grupper i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

28.

mener, at de lokale myndigheder via deres by- og boligpolitikker kan spille en vigtig rolle, som i høj grad kan være med til at udrydde udstødelsen af og risikoen for romabefolkningen. Boligløsninger, som ikke isolerer, er ikke-diskriminerende og kan føre til, at de ulovlige lejre, hvor romaerne ofte stadig bor, udryddes, kan således have positiv indflydelse på deres sundhed og muligheder for at få adgang til undervisning og beskæftigelse. Meget passende har Europa-Parlamentet for at fremme disse politikker for nylig vedtaget foranstaltninger specifikt rettet mod romaerne, som udvider Den Europæiske Fond for Regionaludviklings anvendelsesområde til boligprogrammer for marginaliserede grupper i alle medlemsstater;

| 29. | understreger, de europæiske politikker og programmer for social integration af romaerne har stor merværdi for opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål, særligt når det gælder uddannelse og udryddelse af fattigdom; |
| --- | --- |

29.

understreger, de europæiske politikker og programmer for social integration af romaerne har stor merværdi for opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål, særligt når det gælder uddannelse og udryddelse af fattigdom;

| 30. | mener, at de lokale og regionale myndigheder via deres politikker for lige muligheder, ligestilling mellem kønnene og beskyttelse af retten til barselsorlov kan spille en vigtig rolle ved at imødegå de forskellige former for diskrimination, som romakvinderne udsættes for, ved at fjerne betingelser for udnyttelse, ved at sikre kvinderne adgang til sundhedstjenester og uddannelse og ved at sætte ind over for den vold, kvinder udsættes for i familien og i samfundet; |
| --- | --- |

30.

mener, at de lokale og regionale myndigheder via deres politikker for lige muligheder, ligestilling mellem kønnene og beskyttelse af retten til barselsorlov kan spille en vigtig rolle ved at imødegå de forskellige former for diskrimination, som romakvinderne udsættes for, ved at fjerne betingelser for udnyttelse, ved at sikre kvinderne adgang til sundhedstjenester og uddannelse og ved at sætte ind over for den vold, kvinder udsættes for i familien og i samfundet;

| 31. | mener, at de lokale og regionale myndigheder via deres politikker vedrørende beskyttelse af børn, børneforsorg og fremme af retten til undervisning kan spille en vigtig rolle ved at garantere, at romabørnene integreres i førskoleundervisningen og skoleundervisningen, at de deltager i de almene forløb for sundhedsforebyggelse og -beskyttelse, socialisering og sport for hele befolkningen. På den måde vil man helt fra barndommen kunne bidrage til at fjerne årsagerne til udstødelse, fremme lige muligheder og lige adgang, udrydde kulturelle og stereotype fordomme og fremme sameksistensen; |
| --- | --- |

31.

mener, at de lokale og regionale myndigheder via deres politikker vedrørende beskyttelse af børn, børneforsorg og fremme af retten til undervisning kan spille en vigtig rolle ved at garantere, at romabørnene integreres i førskoleundervisningen og skoleundervisningen, at de deltager i de almene forløb for sundhedsforebyggelse og -beskyttelse, socialisering og sport for hele befolkningen. På den måde vil man helt fra barndommen kunne bidrage til at fjerne årsagerne til udstødelse, fremme lige muligheder og lige adgang, udrydde kulturelle og stereotype fordomme og fremme sameksistensen;

| 32. | håber, at de lokale og regionale myndigheder med henblik på disse offentlige politikker vil gøre større og mere udbredt brug af de EU-fonde (FSE, EFRU, ELFUL), der er til rådighed til udvikling af programmer om integration af romaer, således at de får bedre muligheder for at planlægge og gennemføre integrationspolitikker. Desuden understreger udvalget, at fremme af disse processer forudsætter, at der er information og teknisk støtte til rådighed, hvilket også vil sikre mod, at foranstaltningerne bliver usammenhængende og tilfældige og ikke får fat på problemets kerne; |
| --- | --- |

32.

håber, at de lokale og regionale myndigheder med henblik på disse offentlige politikker vil gøre større og mere udbredt brug af de EU-fonde (FSE, EFRU, ELFUL), der er til rådighed til udvikling af programmer om integration af romaer, således at de får bedre muligheder for at planlægge og gennemføre integrationspolitikker. Desuden understreger udvalget, at fremme af disse processer forudsætter, at der er information og teknisk støtte til rådighed, hvilket også vil sikre mod, at foranstaltningerne bliver usammenhængende og tilfældige og ikke får fat på problemets kerne;

| 33. | mener, at det er af stor betydning for de lokale og regionale myndigheder, at Kommissionen indtager en koordinerende funktion ved fastlæggelsen af, hvilke instrumenter der kan fremme udveksling af god praksis, udbredelse af kendskabet til effektive foranstaltninger, udvikling og udbredelse af modeltilgange og overvågningspolitikker, idet det ikke blot vil lette udvekslingen mellem medlemsstaterne, men tillige etableringen af netværk mellem de lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsaktørerne; |
| --- | --- |

33.

mener, at det er af stor betydning for de lokale og regionale myndigheder, at Kommissionen indtager en koordinerende funktion ved fastlæggelsen af, hvilke instrumenter der kan fremme udveksling af god praksis, udbredelse af kendskabet til effektive foranstaltninger, udvikling og udbredelse af modeltilgange og overvågningspolitikker, idet det ikke blot vil lette udvekslingen mellem medlemsstaterne, men tillige etableringen af netværk mellem de lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsaktørerne;

| 34. | understreger, at romabefolkningen i medlemsstaterne, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande ikke er en homogen gruppe, og at man derfor må anlægge forskellige tilgange afhængigt af de forskellige historiske, geografiske, økonomiske, sociale, kulturelle og retlige rammer (særligt i forhold til rejsende romaer, der kan være EU-statsborgere, statsborgere fra tredjelande, statsløse eller flygtninge). Udvalget understreger, at dette komplicerede forhold gør det vanskeligt ikke blot for landene, men også for de lokale og regionale myndigheder dels at finde frem til og afprøve, hvilke integrationsstrategier der er effektive, dels at udvirke positive holdningsændringer hos borgerne og i civilsamfundet; |
| --- | --- |

34.

understreger, at romabefolkningen i medlemsstaterne, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande ikke er en homogen gruppe, og at man derfor må anlægge forskellige tilgange afhængigt af de forskellige historiske, geografiske, økonomiske, sociale, kulturelle og retlige rammer (særligt i forhold til rejsende romaer, der kan være EU-statsborgere, statsborgere fra tredjelande, statsløse eller flygtninge). Udvalget understreger, at dette komplicerede forhold gør det vanskeligt ikke blot for landene, men også for de lokale og regionale myndigheder dels at finde frem til og afprøve, hvilke integrationsstrategier der er effektive, dels at udvirke positive holdningsændringer hos borgerne og i civilsamfundet;

| 35. | mener, at det skal fremhæves, at der generelt er større risiko for, at personer, som er socialt udstødte eller lever i fattigdom, har en afvigende adfærd eller begår kriminalitet. Dette skaber usikkerhed i befolkningen og en følelse af, at den offentlige orden er truet, hvilket igen skaber ængstelse i samfundet, og hvad der deraf kan følge af negative og diskriminerende reaktioner. For romaerne er der tale om yderligere hindringer for deres integration i samfundet. Med hensyn til territorial sikkerhed og lokalt politi har de lokale og regionale myndigheder egne kompetencer og indtager derfor i samarbejde med politiet en vigtig funktion, der går ud på at garantere kontrollen med og opretholdelsen af lovgivningen, borgernes sikkerhed og sameksistensen og samtidig afværge, at hele samfund kriminaliseres; |
| --- | --- |

35.

mener, at det skal fremhæves, at der generelt er større risiko for, at personer, som er socialt udstødte eller lever i fattigdom, har en afvigende adfærd eller begår kriminalitet. Dette skaber usikkerhed i befolkningen og en følelse af, at den offentlige orden er truet, hvilket igen skaber ængstelse i samfundet, og hvad der deraf kan følge af negative og diskriminerende reaktioner. For romaerne er der tale om yderligere hindringer for deres integration i samfundet. Med hensyn til territorial sikkerhed og lokalt politi har de lokale og regionale myndigheder egne kompetencer og indtager derfor i samarbejde med politiet en vigtig funktion, der går ud på at garantere kontrollen med og opretholdelsen af lovgivningen, borgernes sikkerhed og sameksistensen og samtidig afværge, at hele samfund kriminaliseres;

| 36. | forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen, de europæiske organisationer og medlemsstaterne for at fremme sammenhængen i og harmoniseringen af politikker, fastlægge god praksis og formidle de opnåede resultater, øge de lokale myndigheders viden og styrke deres planlægningskapacitet, så de bliver i stand til at gennemføre projekter, som fjerner de forskellige former for diskrimination og isolation af romaerne og fremmer deres integration; |
| --- | --- |

36.

forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen, de europæiske organisationer og medlemsstaterne for at fremme sammenhængen i og harmoniseringen af politikker, fastlægge god praksis og formidle de opnåede resultater, øge de lokale myndigheders viden og styrke deres planlægningskapacitet, så de bliver i stand til at gennemføre projekter, som fjerner de forskellige former for diskrimination og isolation af romaerne og fremmer deres integration;

| 37. | giver løfte om, at det i anledning af FN's næste internationale mindedag for ofrene for Holocaust den 27. januar 2011 vil flagre med romaernes flag ved Regionsudvalgets hovedbygning til minde om »Porajmos«, folkemordet på romaerne, som en symbolsk handling, der skal fremme den sociale integration af romaerne, der er blevet sat i gang i 2010, det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Udvalget opfordrer lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne til samme dag at hejse romabefolkningens flag for at vise deres engagement i den sociale integrationsproces og kampen mod diskrimination. |
| --- | --- |

37.

giver løfte om, at det i anledning af FN's næste internationale mindedag for ofrene for Holocaust den 27. januar 2011 vil flagre med romaernes flag ved Regionsudvalgets hovedbygning til minde om »Porajmos«, folkemordet på romaerne, som en symbolsk handling, der skal fremme den sociale integration af romaerne, der er blevet sat i gang i 2010, det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Udvalget opfordrer lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne til samme dag at hejse romabefolkningens flag for at vise deres engagement i den sociale integrationsproces og kampen mod diskrimination.

Bruxelles, den 1. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/28

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale«

2011/C 42/06

REGIONSUDVALGET

| — | glæder sig over, at Kommissionen med grønbogen »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale« har lanceret en bred europæisk debat om, hvilke betingelser der skal være opfyldt for at forbedre vilkårene for kreativitet og innovation i EU med det formål at stimulere de kulturelle og kreative industriers potentiale, i og med at de bidrager til vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

—

glæder sig over, at Kommissionen med grønbogen »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale« har lanceret en bred europæisk debat om, hvilke betingelser der skal være opfyldt for at forbedre vilkårene for kreativitet og innovation i EU med det formål at stimulere de kulturelle og kreative industriers potentiale, i og med at de bidrager til vækst og jobskabelse;

| — | konstaterer med tilfredshed, at de kulturelle og kreative industriers rolle i støtten til kreativitet og innovation på EU-plan i stigende grad anerkendes; |
| --- | --- |

—

konstaterer med tilfredshed, at de kulturelle og kreative industriers rolle i støtten til kreativitet og innovation på EU-plan i stigende grad anerkendes;

| — | minder om, at de sektorer, der nævnes i forbindelse med kulturelle og kreative industrier, herunder navnlig kultur, forskning, uddannelse, turisme og beskæftigelse, henhører under de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde; |
| --- | --- |

—

minder om, at de sektorer, der nævnes i forbindelse med kulturelle og kreative industrier, herunder navnlig kultur, forskning, uddannelse, turisme og beskæftigelse, henhører under de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde;

| — | understreger, at en vellykket gennemførelse af flagskibsinitiativerne under Europa 2020-strategien, Den Digitale Dagsorden m.fl. kræver en dristig innovativ tilgang. I den forbindelse består de kreative industriers rolle især i at skabe tværfaglige, flerkulturelle løsninger. Derfor har Europa brug for banebrydende spillere med et åbent sind på lokalt og regionalt plan med henblik på at skabe social innovation og fremme den ønskede internationale erhvervsaktivitet. |
| --- | --- |

—

understreger, at en vellykket gennemførelse af flagskibsinitiativerne under Europa 2020-strategien, Den Digitale Dagsorden m.fl. kræver en dristig innovativ tilgang. I den forbindelse består de kreative industriers rolle især i at skabe tværfaglige, flerkulturelle løsninger. Derfor har Europa brug for banebrydende spillere med et åbent sind på lokalt og regionalt plan med henblik på at skabe social innovation og fremme den ønskede internationale erhvervsaktivitet.

| Ordfører | : | Ursula Männle (DE/PPE), medlem af landdagen i Bayern |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Grønbog – »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale«
  KOM(2010) 183 endelig |

Ordfører

:

Ursula Männle (DE/PPE), medlem af landdagen i Bayern

Basisdokument

:

Grønbog – »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale«

KOM(2010) 183 endelig

I.   INDLEDNING

REGIONSUDVALGET

| 1. | konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder overalt i EU har et stort ansvar for gennemførelsen af kulturpolitikkerne; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder overalt i EU har et stort ansvar for gennemførelsen af kulturpolitikkerne;

| 2. | minder om, at de lokale og regionale myndigheder ligeledes spiller en central rolle for at fremme og værne om kulturen, frem for alt når det gælder om bevarelse af kulturarven og fremme af kunstnerisk innovation (1); |
| --- | --- |

2.

minder om, at de lokale og regionale myndigheder ligeledes spiller en central rolle for at fremme og værne om kulturen, frem for alt når det gælder om bevarelse af kulturarven og fremme af kunstnerisk innovation (1);

| 3. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder, fordi de befinder sig tæt på borgerne, strategisk set er de bedst egnede til at engagere sig i forskellige kulturer og kulturaktiviteter i EU samt til effektivt at mobilisere lokal- og regionalsamfundene for en indsats til fremme af en bedre interkultureldialog (2); |
| --- | --- |

3.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder, fordi de befinder sig tæt på borgerne, strategisk set er de bedst egnede til at engagere sig i forskellige kulturer og kulturaktiviteter i EU samt til effektivt at mobilisere lokal- og regionalsamfundene for en indsats til fremme af en bedre interkultureldialog (2);

| 4. | konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder ligeledes kan mobilisere borgerne effektivt til at tage del i kreative aktiviteter (3) og innovative processer; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder ligeledes kan mobilisere borgerne effektivt til at tage del i kreative aktiviteter (3) og innovative processer;

| 5. | minder om, at de kreative og kulturelle industrier i stort omfang bidrager til den lokale, regionale og bymæssige udvikling, for de gør de europæiske byer og regioner mere tiltrækkende, fremmer udviklingen af bæredygtig turisme og skaber nye beskæftigelsesmuligheder. De har en afgørende betydning for den konkurrencedygtige og innovative markedsøkonomi i Europa (4); |
| --- | --- |

5.

minder om, at de kreative og kulturelle industrier i stort omfang bidrager til den lokale, regionale og bymæssige udvikling, for de gør de europæiske byer og regioner mere tiltrækkende, fremmer udviklingen af bæredygtig turisme og skaber nye beskæftigelsesmuligheder. De har en afgørende betydning for den konkurrencedygtige og innovative markedsøkonomi i Europa (4);

| 6. | noterer sig, at en undersøgelse af kulturøkonomien i Europa udarbejdet i 2006 af virksomheden KEA European Affairs på anmodning af Kommissionen viser, at kulturindustrien i sig selv er meget dynamisk hvad angår økonomisk aktivitet og jobskabelse i EU. I 2004 var der 5,8 mio. ansatte i denne sektor, hvilket udgjorde 3,1 % af den samlede arbejdsstyrke i EU, der dengang bestod af 25 medlemsstater. Derudover bidrog kulturindustrien i 2003 med 2,6 % til EU's BNP. Desuden var væksten i denne sektor mellem 1999 og 2003 markant større end i de øvrige økonomiske sektorer (5); |
| --- | --- |

6.

noterer sig, at en undersøgelse af kulturøkonomien i Europa udarbejdet i 2006 af virksomheden KEA European Affairs på anmodning af Kommissionen viser, at kulturindustrien i sig selv er meget dynamisk hvad angår økonomisk aktivitet og jobskabelse i EU. I 2004 var der 5,8 mio. ansatte i denne sektor, hvilket udgjorde 3,1 % af den samlede arbejdsstyrke i EU, der dengang bestod af 25 medlemsstater. Derudover bidrog kulturindustrien i 2003 med 2,6 % til EU's BNP. Desuden var væksten i denne sektor mellem 1999 og 2003 markant større end i de øvrige økonomiske sektorer (5);

| 7. | tager ligeledes til efterretning, at Kommissionen i grønbogen anfører, at den digitale revolution vil give mulighed for en større vækst i de kulturelle og kreative industrier. De kulturelle og kreative industrier befinder sig i en situation, der udvikler sig hurtigt, og hvor de (globale) digitale informations- og kommunikationsteknologier (IKT) indvirker mærkbart på alle de sektorer, der udgør værdikæden; |
| --- | --- |

7.

tager ligeledes til efterretning, at Kommissionen i grønbogen anfører, at den digitale revolution vil give mulighed for en større vækst i de kulturelle og kreative industrier. De kulturelle og kreative industrier befinder sig i en situation, der udvikler sig hurtigt, og hvor de (globale) digitale informations- og kommunikationsteknologier (IKT) indvirker mærkbart på alle de sektorer, der udgør værdikæden;

| 8. | konstaterer, at hvis man udnytter IKT's fulde potentiale under behørig hensyntagen til slutbrugernes, indholdsleverandørernes og IKT-leverandørernes interesser, og hvis de traditionelle produktions- og distributionsmetoder revideres, kan de kreatives publikum og marked øges og det kulturelle udbud til borgerne kan udvides; |
| --- | --- |

8.

konstaterer, at hvis man udnytter IKT's fulde potentiale under behørig hensyntagen til slutbrugernes, indholdsleverandørernes og IKT-leverandørernes interesser, og hvis de traditionelle produktions- og distributionsmetoder revideres, kan de kreatives publikum og marked øges og det kulturelle udbud til borgerne kan udvides;

| 9. | glæder sig over, at Kommissionen på den baggrund vil udarbejde tre vigtige strategiske rammer, der vil influere betragteligt på de almindelige vilkår, der gælder for de kulturelle og kreative industrier i et digitalt miljø, og som er baseret på forudgående høringsforløb. Det drejer sig om:






  — | »En digital dagsorden for Europa«, som udgør et af Europa 2020's syv flagskibsinitiativer |
| --- | --- | --- |

9.

glæder sig over, at Kommissionen på den baggrund vil udarbejde tre vigtige strategiske rammer, der vil influere betragteligt på de almindelige vilkår, der gælder for de kulturelle og kreative industrier i et digitalt miljø, og som er baseret på forudgående høringsforløb. Det drejer sig om:

—

»En digital dagsorden for Europa«, som udgør et af Europa 2020's syv flagskibsinitiativer

| — | Flagskibsinitiativet »Innovation i EU«, inden for hvilket der vil blive iværksat specifikke aktioner med henblik på at øge de kulturelle og kreative industriers rolle som katalysatorer for innovation og strukturændringer |
| --- | --- |

—

Flagskibsinitiativet »Innovation i EU«, inden for hvilket der vil blive iværksat specifikke aktioner med henblik på at øge de kulturelle og kreative industriers rolle som katalysatorer for innovation og strukturændringer

| — | EU's strategi inden for intellektuel ejendomsret, som naturligvis vil lægge vægt på brug og forvaltning af rettighederne, på balancen mellem at beskytte kreativiteten og sikre et bæredygtigt produkt og på behovet for at udvikle nye tjenester og arbejdsmodeller. |
| --- | --- |

—

EU's strategi inden for intellektuel ejendomsret, som naturligvis vil lægge vægt på brug og forvaltning af rettighederne, på balancen mellem at beskytte kreativiteten og sikre et bæredygtigt produkt og på behovet for at udvikle nye tjenester og arbejdsmodeller.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 10. | glæder sig over, at Kommissionen med grønbogen »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale« har lanceret en bred europæisk debat om, hvilke betingelser der skal være opfyldt for at forbedre vilkårene for kreativitet og innovation i EU med det formål at stimulere de kulturelle og kreative industriers potentiale, i og med at de bidrager til vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at Kommissionen med grønbogen »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale« har lanceret en bred europæisk debat om, hvilke betingelser der skal være opfyldt for at forbedre vilkårene for kreativitet og innovation i EU med det formål at stimulere de kulturelle og kreative industriers potentiale, i og med at de bidrager til vækst og jobskabelse;

| 11. | bifalder, at kulturen i hele grønbogens længde anerkendes som et instrument til lokal- og regionaludvikling; |
| --- | --- |

11.

bifalder, at kulturen i hele grønbogens længde anerkendes som et instrument til lokal- og regionaludvikling;

| 12. | konstaterer med tilfredshed, at de kulturelle og kreative industriers rolle i støtten til kreativitet og innovation på EU-plan i stigende grad anerkendes; |
| --- | --- |

12.

konstaterer med tilfredshed, at de kulturelle og kreative industriers rolle i støtten til kreativitet og innovation på EU-plan i stigende grad anerkendes;

| 13. | mener, at innovationspolitikken på såvel europæisk og nationalt som regionalt og lokalt niveau kan kobles til de kulturelle og kreative industrier; |
| --- | --- |

13.

mener, at innovationspolitikken på såvel europæisk og nationalt som regionalt og lokalt niveau kan kobles til de kulturelle og kreative industrier;

| 14. | glæder sig over, at Kommissionen agter at tage højde for de kulturelle og kreative industriers behov i dens flagskibsinitiativer, og at den således handler i nøje overensstemmelse med artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over, at Kommissionen agter at tage højde for de kulturelle og kreative industriers behov i dens flagskibsinitiativer, og at den således handler i nøje overensstemmelse med artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde;

| 15. | minder om, at de sektorer, der nævnes i forbindelse med kulturelle og kreative industrier, herunder navnlig kultur, forskning, uddannelse, turisme og beskæftigelse, henhører under de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde; |
| --- | --- |

15.

minder om, at de sektorer, der nævnes i forbindelse med kulturelle og kreative industrier, herunder navnlig kultur, forskning, uddannelse, turisme og beskæftigelse, henhører under de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde;

| 16. | understreger, at de kulturelle og kreative industrier ikke blot er væsentlige for udvikling, beskæftigelse og konkurrenceevne, men at de ligeledes kan bidrage til at fremme identiteten og den kulturelle mangfoldighed på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

16.

understreger, at de kulturelle og kreative industrier ikke blot er væsentlige for udvikling, beskæftigelse og konkurrenceevne, men at de ligeledes kan bidrage til at fremme identiteten og den kulturelle mangfoldighed på lokalt og regionalt plan;

| 17. | påpeger, at de lokale myndigheder spiller en stor rolle, når det gælder infrastruktur (øvelokaler, spillesteder, produktionsfaciliteter), strategi og planlægning (strategier på kulturområdet, sektorudviklingsinitiativer) og netværksarbejde. De lokale myndigheder støtter også kunsthaller og kulturhuse og investerer i stort omfang i unge, kreative talenter; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at de lokale myndigheder spiller en stor rolle, når det gælder infrastruktur (øvelokaler, spillesteder, produktionsfaciliteter), strategi og planlægning (strategier på kulturområdet, sektorudviklingsinitiativer) og netværksarbejde. De lokale myndigheder støtter også kunsthaller og kulturhuse og investerer i stort omfang i unge, kreative talenter;

| 18. | minder om betydningen af mangfoldighed og flersprogethed, som er europæiske karakteristika, der bidrager til at stimulere kreativiteten; |
| --- | --- |

18.

minder om betydningen af mangfoldighed og flersprogethed, som er europæiske karakteristika, der bidrager til at stimulere kreativiteten;

| 19. | anmoder om, at der tages behørigt hensyn til dårligt stillede grupper i de kulturelle og kreative industrier; |
| --- | --- |

19.

anmoder om, at der tages behørigt hensyn til dårligt stillede grupper i de kulturelle og kreative industrier;

| 20. | mener, at etableringen af en ramme til fremme af opsvinget i de kreative industrier i EU's medlemsstater vil tilføre en stærk merværdi på europæisk plan og tilmed kan bidrage til at sætte gang i udformningen af programmer og initiativer i EU's medlemsstater, regioner og byer, hvilket vil styrke samarbejdet mellem hovedaktørerne; |
| --- | --- |

20.

mener, at etableringen af en ramme til fremme af opsvinget i de kreative industrier i EU's medlemsstater vil tilføre en stærk merværdi på europæisk plan og tilmed kan bidrage til at sætte gang i udformningen af programmer og initiativer i EU's medlemsstater, regioner og byer, hvilket vil styrke samarbejdet mellem hovedaktørerne;

| 21. | understreger betydningen af at styrke de lokale og regionale niveauers rolle i udviklingen af de kulturelle og kreative industrier i EU, og anbefaler derfor Kommissionen i henhold til nærhedsprincippet at inddrage de lokale og regionale myndigheder i aktiviteterne i tilknytning til grønbogen; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af at styrke de lokale og regionale niveauers rolle i udviklingen af de kulturelle og kreative industrier i EU, og anbefaler derfor Kommissionen i henhold til nærhedsprincippet at inddrage de lokale og regionale myndigheder i aktiviteterne i tilknytning til grønbogen;

| 22. | bekræfter behovet for at øge de europæiske investeringer i nye intelligente, bæredygtige og kreative ressourcer; |
| --- | --- |

22.

bekræfter behovet for at øge de europæiske investeringer i nye intelligente, bæredygtige og kreative ressourcer;

| 23. | mener, at alle myndighedsniveauer bør yde en særlig støtte til de små og mellemstore virksomheder, for det er dem, der er i stand til at fastholde de nye talenter og styrke udviklingen af de kulturelle og kreative industrier i EU; |
| --- | --- |

23.

mener, at alle myndighedsniveauer bør yde en særlig støtte til de små og mellemstore virksomheder, for det er dem, der er i stand til at fastholde de nye talenter og styrke udviklingen af de kulturelle og kreative industrier i EU;

| 24. | minder om, at det er lykkedes de lokale og regionale myndigheder i deres udviklingsstrategier at inddrage de kulturelle og kreative industrier i en række sektorer, hvilket har bidraget til styrkelsen af de lokale økonomier; det er især de lokale og regionale myndigheder, der har mulighed for at oprette netværk og databaser for unge kunstnere, fremme uddannelsen af unge i kunstneriske og kulturelle fag, hjælpe unge kunstnere til en professionel karriere, iværksætte multimedie- og multikulturelle eksperimenter, stille offentlige rum til rådighed for unge kunstneres arbejde, få det yngre publikum til at benytte sig af de kunstneriske og kulturelle tilbud, støtte ungdomsforeninger på det kunstneriske og kulturelle område, og fremme innovation inden for de lokale traditioner og fag; |
| --- | --- |

24.

minder om, at det er lykkedes de lokale og regionale myndigheder i deres udviklingsstrategier at inddrage de kulturelle og kreative industrier i en række sektorer, hvilket har bidraget til styrkelsen af de lokale økonomier; det er især de lokale og regionale myndigheder, der har mulighed for at oprette netværk og databaser for unge kunstnere, fremme uddannelsen af unge i kunstneriske og kulturelle fag, hjælpe unge kunstnere til en professionel karriere, iværksætte multimedie- og multikulturelle eksperimenter, stille offentlige rum til rådighed for unge kunstneres arbejde, få det yngre publikum til at benytte sig af de kunstneriske og kulturelle tilbud, støtte ungdomsforeninger på det kunstneriske og kulturelle område, og fremme innovation inden for de lokale traditioner og fag;

| 25. | foreslår derfor at skabe de rette betingelser for overførslen af god praksis, for styrkelsen af kundskaber og etableringen af netværk til spredning af kendskabet til erfaringerne med at udnytte disse industriers potentiale. I lyset af de kulturelle og kreative industriers bidrag anbefaler Regionsudvalget, at de generelle principper for EU's politik for økonomisk og social samhørighed bliver anvendt på disse industrier; |
| --- | --- |

25.

foreslår derfor at skabe de rette betingelser for overførslen af god praksis, for styrkelsen af kundskaber og etableringen af netværk til spredning af kendskabet til erfaringerne med at udnytte disse industriers potentiale. I lyset af de kulturelle og kreative industriers bidrag anbefaler Regionsudvalget, at de generelle principper for EU's politik for økonomisk og social samhørighed bliver anvendt på disse industrier;

| 26. | anbefaler, at der som et konstruktivt samarbejde mellem kommunale og statslige forvaltningsniveauer indgås resultatorienterede aftaler, hvor begge parter forpligter sig til at arbejde hen imod de aftalte mål for at lette de kulturelle og kreative industriers udvikling på lokalt plan; |
| --- | --- |

26.

anbefaler, at der som et konstruktivt samarbejde mellem kommunale og statslige forvaltningsniveauer indgås resultatorienterede aftaler, hvor begge parter forpligter sig til at arbejde hen imod de aftalte mål for at lette de kulturelle og kreative industriers udvikling på lokalt plan;

| 27. | konstaterer, at kreativiteten har sit udspring på lokalt niveau og udleder deraf, at de kulturelle og kreative industrier nødvendiggør, at der oprettes netværk, grupperinger, virksomhedskuvøser og partnerskaber mellem kunst- og designskoler, universiteter og virksomheder; |
| --- | --- |

27.

konstaterer, at kreativiteten har sit udspring på lokalt niveau og udleder deraf, at de kulturelle og kreative industrier nødvendiggør, at der oprettes netværk, grupperinger, virksomhedskuvøser og partnerskaber mellem kunst- og designskoler, universiteter og virksomheder;

| 28. | opfordrer kunst- og designskoler og universiteter til at indgå i et tæt samarbejde med andre sektorer med henblik på at skabe nye alliancer og andre strukturelle og operationelle ordninger, der kan føre til frembringelsen af helt nye europæiske produkter og tjenester og bane vej for international kommerciel succes. Unge menneskers mangel på forudfattede meninger er ofte en vigtig faktor for succes; |
| --- | --- |

28.

opfordrer kunst- og designskoler og universiteter til at indgå i et tæt samarbejde med andre sektorer med henblik på at skabe nye alliancer og andre strukturelle og operationelle ordninger, der kan føre til frembringelsen af helt nye europæiske produkter og tjenester og bane vej for international kommerciel succes. Unge menneskers mangel på forudfattede meninger er ofte en vigtig faktor for succes;

| 29. | konstaterer, at kulturelle aktiviteter ligeledes kan udnyttes til at støtte den sociale samhørighed, for de udvikler tværkulturel forståelse og skaber stærke og positive relationer mellem personer fra forskellige erhvervsmiljøer og skoler, hvilket styrker de kulturelle og kreative industriers potentiale; |
| --- | --- |

29.

konstaterer, at kulturelle aktiviteter ligeledes kan udnyttes til at støtte den sociale samhørighed, for de udvikler tværkulturel forståelse og skaber stærke og positive relationer mellem personer fra forskellige erhvervsmiljøer og skoler, hvilket styrker de kulturelle og kreative industriers potentiale;

| 30. | minder om, at den kulturelle mangfoldighed i EU udgør en betragtelig økonomisk og komparativ fordel; foreslår at bruge kulturinvesteringerne til at støtte den kulturelle mangfoldighed i Europa samt den tværkulturelle dialog, hvilket vil styrke den kulturelle og sociale integration; |
| --- | --- |

30.

minder om, at den kulturelle mangfoldighed i EU udgør en betragtelig økonomisk og komparativ fordel; foreslår at bruge kulturinvesteringerne til at støtte den kulturelle mangfoldighed i Europa samt den tværkulturelle dialog, hvilket vil styrke den kulturelle og sociale integration;

| 31. | hævder på ny, at EU for at kunne udnytte de kulturelle og kreative industriers potentiale med succes skal koncentrere kulturindsatsen på den betydning, som kulturens immaterielle værdier har for samfundet; understreger derfor kraftigt, at udnyttelsen af samfundets kreative ressourcer og kulturindustriernes trivsel forudsætter en indsats til fremme af kulturel uddannelse og kultursamarbejde. Kulturen eksisterer uden kulturindustri, men kulturindustrien eksisterer ikke uden kultur (6); |
| --- | --- |

31.

hævder på ny, at EU for at kunne udnytte de kulturelle og kreative industriers potentiale med succes skal koncentrere kulturindsatsen på den betydning, som kulturens immaterielle værdier har for samfundet; understreger derfor kraftigt, at udnyttelsen af samfundets kreative ressourcer og kulturindustriernes trivsel forudsætter en indsats til fremme af kulturel uddannelse og kultursamarbejde. Kulturen eksisterer uden kulturindustri, men kulturindustrien eksisterer ikke uden kultur (6);

| 32. | forventer, at muligheder og hindringer, der optræder i forbindelse med udviklingen af de kulturelle og kreative industrier, bliver registreret og grebet an på det rigtige politikniveau; |
| --- | --- |

32.

forventer, at muligheder og hindringer, der optræder i forbindelse med udviklingen af de kulturelle og kreative industrier, bliver registreret og grebet an på det rigtige politikniveau;

| 33. | anbefaler Kommissionen at vurdere relevansen af strukturfondene samt de aktuelle og fremtidige programmer i kultursektoren, de audiovisuelle medier, ungdom og uddannelse, og tage højde for den støtte, som fondene kan yde til de kreative industrier; |
| --- | --- |

33.

anbefaler Kommissionen at vurdere relevansen af strukturfondene samt de aktuelle og fremtidige programmer i kultursektoren, de audiovisuelle medier, ungdom og uddannelse, og tage højde for den støtte, som fondene kan yde til de kreative industrier;

| 34. | understreger navnlig, at Den Europæiske Union bør støtte og fremme mobiliteten for unge kunstnere i Europa, oprettelse af internationale kunstnernetværk og -kredse, og udvekslinger og kreative ophold for unge kunstnere i EU og tredjelande; |
| --- | --- |

34.

understreger navnlig, at Den Europæiske Union bør støtte og fremme mobiliteten for unge kunstnere i Europa, oprettelse af internationale kunstnernetværk og -kredse, og udvekslinger og kreative ophold for unge kunstnere i EU og tredjelande;

| 35. | beder Kommissionen om i forbindelse med aktiviteterne knyttet til grønbogen at tage højde for de lokale og regionale myndigheders finansielle og administrative behov; |
| --- | --- |

35.

beder Kommissionen om i forbindelse med aktiviteterne knyttet til grønbogen at tage højde for de lokale og regionale myndigheders finansielle og administrative behov;

| 36. | Der er behov for at udveksle fælles indikatorer, koder og definitioner for at kunne måle de kulturelle og kreative industriers indvirkning på beskæftigelsen og markedet. |
| --- | --- |

36.

Der er behov for at udveksle fælles indikatorer, koder og definitioner for at kunne måle de kulturelle og kreative industriers indvirkning på beskæftigelsen og markedet.

III.   KONKLUSIONER

REGIONSUDVALGET

| 37. | minder endelig om, at de kulturelle og kreative industrier i EU kan spille en vigtig rolle for realiseringen af de økonomiske og sociale målsætninger på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

37.

minder endelig om, at de kulturelle og kreative industrier i EU kan spille en vigtig rolle for realiseringen af de økonomiske og sociale målsætninger på lokalt og regionalt plan;

| 38. | fremhæver de kulturelle og kreative industriers centrale betydning som en del af kulturagendaen, idet de hjælper lokalsamfund og lokaløkonomier med at opnå resultater på en lang række forskellige politikområder lige fra økonomisk udvikling, uddannelse, livslang læring, sikkerhed i lokalområdet og inden for kriminalforsorgen; |
| --- | --- |

38.

fremhæver de kulturelle og kreative industriers centrale betydning som en del af kulturagendaen, idet de hjælper lokalsamfund og lokaløkonomier med at opnå resultater på en lang række forskellige politikområder lige fra økonomisk udvikling, uddannelse, livslang læring, sikkerhed i lokalområdet og inden for kriminalforsorgen;

| 39. | mener, at hotel- og restaurationsvirksomhed/turisme bør indgå i beskrivelserne af de kulturelle og kreative industrier; |
| --- | --- |

39.

mener, at hotel- og restaurationsvirksomhed/turisme bør indgå i beskrivelserne af de kulturelle og kreative industrier;

| 40. | påpeger, at kulturen i økonomien efter krisen kan spille en rolle, hvis den gør det muligt at realisere socialpolitikkens målsætninger på kreativ vis – ved at støtte innovationer med det formål at nå resultaterne på det sociale område. Kultur og kunst kan ændre adfærden og skabe nye sociale bånd, der stimulerer kreativiteten hos personer, der har talenter på disse områder; |
| --- | --- |

40.

påpeger, at kulturen i økonomien efter krisen kan spille en rolle, hvis den gør det muligt at realisere socialpolitikkens målsætninger på kreativ vis – ved at støtte innovationer med det formål at nå resultaterne på det sociale område. Kultur og kunst kan ændre adfærden og skabe nye sociale bånd, der stimulerer kreativiteten hos personer, der har talenter på disse områder;

| 41. | Således spiller kulturens og mere specifikt de kulturelle og kreative industriers bidrag en afgørende rolle i forbindelse med udarbejdelsen af EU's globale Europa 2020-strategi (7); |
| --- | --- |

41.

Således spiller kulturens og mere specifikt de kulturelle og kreative industriers bidrag en afgørende rolle i forbindelse med udarbejdelsen af EU's globale Europa 2020-strategi (7);

| 42. | understreger, at en vellykket gennemførelse af flagskibsinitiativerne under Europa 2020-strategien, Den Digitale Dagsorden m.fl. kræver en dristig innovativ tilgang. I den forbindelse består de kreative industriers rolle især i at skabe tværfaglige, flerkulturelle løsninger. Derfor har Europa brug for banebrydende spillere med et åbent sind på lokalt og regionalt plan med henblik på at skabe social innovation og fremme den ønskede internationale erhvervsaktivitet. |
| --- | --- |

42.

understreger, at en vellykket gennemførelse af flagskibsinitiativerne under Europa 2020-strategien, Den Digitale Dagsorden m.fl. kræver en dristig innovativ tilgang. I den forbindelse består de kreative industriers rolle især i at skabe tværfaglige, flerkulturelle løsninger. Derfor har Europa brug for banebrydende spillere med et åbent sind på lokalt og regionalt plan med henblik på at skabe social innovation og fremme den ønskede internationale erhvervsaktivitet.

Bruxelles, den 1. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 172/2007 fin.

1

(2)  CdR 44/2006 fin.

2

(3)  CdR 11/2006 fin.

3

(4)  Rådets konklusioner om kulturens bidrag til lokal- og regionaludvikling, 10. maj 2010.

4

(5)  »Study on the Economy of Culture in Europe«(Undersøgelse af kulturøkonomien i Europa) udarbejdet i 2006 af virksomheden KEA European Affairs på anmodning af Kommissionen.

5

(Undersøgelse af kulturøkonomien i Europa)

(6)  CdR 172/2007 fin.

6

(7)  CdR 172/2007 fin.

7

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/32

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien«

2011/C 42/07

REGIONSUDVALGET

| — | bifalder de hidtidige resultater i det europæiske samarbejde om erhvervsuddannelse, der har fået støtte fra Københavnsprocessen, og ønsker at understrege, at hovedprioriteterne i den kommende periode bør være en hurtig gennemførelse, forenkling og konsolidering af de mest effektive eksisterende instrumenter, initiativer og programmer; |
| --- | --- |

—

bifalder de hidtidige resultater i det europæiske samarbejde om erhvervsuddannelse, der har fået støtte fra Københavnsprocessen, og ønsker at understrege, at hovedprioriteterne i den kommende periode bør være en hurtig gennemførelse, forenkling og konsolidering af de mest effektive eksisterende instrumenter, initiativer og programmer;

| — | er enig med Kommissionen i, at fremtidige ændringer i beskæftigelses- og sociale strukturer, såsom overgangen til en lavemissionsøkonomi og en aldrende befolkning, kræver tilpasninger på uddannelsesområdet, herunder af erhvervsuddannelserne. Derudover skal erhvervsuddannelserne spille en dobbeltrolle: dels som et værktøj, der skal medvirke til at opfylde Europas umiddelbare og fremtidige kvalifikationsbehov, dels som et middel til at overvinde krisen og begrænse de sociale konsekvenser heraf. Disse roller kræver hurtige reformer med det formål at sikre kvalitet og lige muligheder; |
| --- | --- |

—

er enig med Kommissionen i, at fremtidige ændringer i beskæftigelses- og sociale strukturer, såsom overgangen til en lavemissionsøkonomi og en aldrende befolkning, kræver tilpasninger på uddannelsesområdet, herunder af erhvervsuddannelserne. Derudover skal erhvervsuddannelserne spille en dobbeltrolle: dels som et værktøj, der skal medvirke til at opfylde Europas umiddelbare og fremtidige kvalifikationsbehov, dels som et middel til at overvinde krisen og begrænse de sociale konsekvenser heraf. Disse roller kræver hurtige reformer med det formål at sikre kvalitet og lige muligheder;

| — | fremhæver, at et effektivt samarbejde om erhvervsuddannelser og gennemførelsen af disse kræver et løbende politisk og administrativt samspil mellem alle myndighedsniveauer, der samtidig skal udvise et vedholdende engagement. Kommissionen bør derfor sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages på meningsfuld vis, hvilket skal afspejle deres afgørende rolle som vigtige partnere på erhvervsuddannelses- og uddannelsesområdet i Europa; |
| --- | --- |

—

fremhæver, at et effektivt samarbejde om erhvervsuddannelser og gennemførelsen af disse kræver et løbende politisk og administrativt samspil mellem alle myndighedsniveauer, der samtidig skal udvise et vedholdende engagement. Kommissionen bør derfor sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages på meningsfuld vis, hvilket skal afspejle deres afgørende rolle som vigtige partnere på erhvervsuddannelses- og uddannelsesområdet i Europa;

| — | støtter meddelelsens målsætning om at øge erhvervsuddannelsernes relevans med henblik på at fremme kvalifikationsgrundlaget på det europæiske arbejdsmarked og anerkender ligeledes, at uddannelse og erhvervsuddannelse derudover er en måde, hvorpå deltagelsen i samfundslivet kan fremmes og videreudvikles. Ikke mindst set i lyset af det europæiske år (2010) for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er erhvervsuddannelser et vigtigt element i enhver strategi til reduktion af sociale og økonomiske uligheder. Det har vist sig, at relativt små forbedringer af en arbejdsstyrkes kvalifikationer kan få omfattende konsekvenser for en nations fremtidige velfærd. |
| --- | --- |

—

støtter meddelelsens målsætning om at øge erhvervsuddannelsernes relevans med henblik på at fremme kvalifikationsgrundlaget på det europæiske arbejdsmarked og anerkender ligeledes, at uddannelse og erhvervsuddannelse derudover er en måde, hvorpå deltagelsen i samfundslivet kan fremmes og videreudvikles. Ikke mindst set i lyset af det europæiske år (2010) for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er erhvervsuddannelser et vigtigt element i enhver strategi til reduktion af sociale og økonomiske uligheder. Det har vist sig, at relativt små forbedringer af en arbejdsstyrkes kvalifikationer kan få omfattende konsekvenser for en nations fremtidige velfærd.

| Ordfører | : | Robert Bright (UK/PSE), medlem af Newport City Council |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien
  KOM(2010) 296 endelig |

Ordfører

:

Robert Bright (UK/PSE), medlem af Newport City Council

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien

KOM(2010) 296 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | støtter Kommissionens fokusering på et nyt afsæt for et intensiveret europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse, som vil støtte Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

1.

støtter Kommissionens fokusering på et nyt afsæt for et intensiveret europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse, som vil støtte Europa 2020-strategien;

| 2. | bifalder de hidtidige resultater i det europæiske samarbejde om erhvervsuddannelse, der har fået støtte fra Københavnsprocessen, og ønsker at understrege, at hovedprioriteterne i den kommende periode bør være en hurtig gennemførelse, forenkling og konsolidering af de mest effektive eksisterende instrumenter, initiativer og programmer; |
| --- | --- |

2.

bifalder de hidtidige resultater i det europæiske samarbejde om erhvervsuddannelse, der har fået støtte fra Københavnsprocessen, og ønsker at understrege, at hovedprioriteterne i den kommende periode bør være en hurtig gennemførelse, forenkling og konsolidering af de mest effektive eksisterende instrumenter, initiativer og programmer;

| 3. | mener, at det vil være yderst fordelagtigt at udvikle udvekslingen af informationer og erfaringer mellem europæiske myndigheder på alle niveauer, tillægger Kommissionens formidling af bedste praksis stor betydning og lover at støtte sådanne tiltag ved at inddrage sine medlemmer og netværk, når dette er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

3.

mener, at det vil være yderst fordelagtigt at udvikle udvekslingen af informationer og erfaringer mellem europæiske myndigheder på alle niveauer, tillægger Kommissionens formidling af bedste praksis stor betydning og lover at støtte sådanne tiltag ved at inddrage sine medlemmer og netværk, når dette er hensigtsmæssigt;

| 4. | gentager sin støtte til indsatsen for at opfylde målene om konkurrencedygtighed og innovation inden 2020 og erkender, at en opfyldelse af disse mål kræver fastholdelse af investeringerne i uddannelse og erhvervsuddannelse, særligt i perioder med økonomisk usikkerhed; |
| --- | --- |

4.

gentager sin støtte til indsatsen for at opfylde målene om konkurrencedygtighed og innovation inden 2020 og erkender, at en opfyldelse af disse mål kræver fastholdelse af investeringerne i uddannelse og erhvervsuddannelse, særligt i perioder med økonomisk usikkerhed;

| 5. | er enig med Kommissionen i, at fremtidige ændringer i beskæftigelses- og sociale strukturer, såsom overgangen til en lavemissionsøkonomi og en aldrende befolkning, kræver tilpasninger på uddannelsesområdet, herunder af erhvervsuddannelserne. Derudover skal erhvervsuddannelserne spille en dobbeltrolle: dels som et værktøj, der skal medvirke til at opfylde Europas umiddelbare og fremtidige kvalifikationsbehov, dels som et middel til at overvinde krisen og begrænse de sociale konsekvenser heraf. Disse roller kræver hurtige reformer med det formål at sikre kvalitet og lige muligheder; |
| --- | --- |

5.

er enig med Kommissionen i, at fremtidige ændringer i beskæftigelses- og sociale strukturer, såsom overgangen til en lavemissionsøkonomi og en aldrende befolkning, kræver tilpasninger på uddannelsesområdet, herunder af erhvervsuddannelserne. Derudover skal erhvervsuddannelserne spille en dobbeltrolle: dels som et værktøj, der skal medvirke til at opfylde Europas umiddelbare og fremtidige kvalifikationsbehov, dels som et middel til at overvinde krisen og begrænse de sociale konsekvenser heraf. Disse roller kræver hurtige reformer med det formål at sikre kvalitet og lige muligheder;

| 6. | støtter tiltag til at intensivere samspillet mellem uddannelse, erhvervsuddannelse og arbejde såsom »nye kvalifikationer til nye job«. Sondringen mellem uddannelse og erhvervsuddannelse på arbejdspladsen vil i stigende grad blive udvisket i fremtiden, og en større integration af de to vil kræve en grundlæggende ændring i holdningen til henholdsvis uddannelse og erhvervsuddannelse, ikke blot set ud fra et individuelt synspunkt, men også på institutionelt niveau og på alle myndighedsniveauer. Systemiske og holdningsmæssige barrierer for integration skal imødegås, hvis Europas uddannelsessøgende skal flytte op ad færdigheds-/værdikæden og bidrage effektivt til målene med Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

6.

støtter tiltag til at intensivere samspillet mellem uddannelse, erhvervsuddannelse og arbejde såsom »nye kvalifikationer til nye job«. Sondringen mellem uddannelse og erhvervsuddannelse på arbejdspladsen vil i stigende grad blive udvisket i fremtiden, og en større integration af de to vil kræve en grundlæggende ændring i holdningen til henholdsvis uddannelse og erhvervsuddannelse, ikke blot set ud fra et individuelt synspunkt, men også på institutionelt niveau og på alle myndighedsniveauer. Systemiske og holdningsmæssige barrierer for integration skal imødegås, hvis Europas uddannelsessøgende skal flytte op ad færdigheds-/værdikæden og bidrage effektivt til målene med Europa 2020-strategien;

| 7. | fremhæver, at et effektivt samarbejde om erhvervsuddannelser og gennemførelsen af disse kræver et løbende politisk og administrativt samspil mellem alle myndighedsniveauer, der samtidig skal udvise et vedholdende engagement. Kommissionen bør derfor sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages på meningsfuld vis, hvilket skal afspejle deres afgørende rolle som vigtige partnere på erhvervsuddannelses- og uddannelsesområdet i Europa; |
| --- | --- |

7.

fremhæver, at et effektivt samarbejde om erhvervsuddannelser og gennemførelsen af disse kræver et løbende politisk og administrativt samspil mellem alle myndighedsniveauer, der samtidig skal udvise et vedholdende engagement. Kommissionen bør derfor sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages på meningsfuld vis, hvilket skal afspejle deres afgørende rolle som vigtige partnere på erhvervsuddannelses- og uddannelsesområdet i Europa;

| 8. | understreger, at erhvervsuddannelser bør udbydes på en integreret måde, hvor partnerskaber, dialog og læseplaner udvikles i et tæt samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, alle myndighedsniveauer og erhvervslivet. Mere effektive partnerskaber mellem undervisningsudbydere, arbejdsgivere samt erhvervsvejlednings- og jobanvisningsordninger bør underbygges af videnskabeligt dokumenterede målrettede prioriteter og effektiv brug af et fælles, opdateret og troværdigt datagrundlag; |
| --- | --- |

8.

understreger, at erhvervsuddannelser bør udbydes på en integreret måde, hvor partnerskaber, dialog og læseplaner udvikles i et tæt samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, alle myndighedsniveauer og erhvervslivet. Mere effektive partnerskaber mellem undervisningsudbydere, arbejdsgivere samt erhvervsvejlednings- og jobanvisningsordninger bør underbygges af videnskabeligt dokumenterede målrettede prioriteter og effektiv brug af et fælles, opdateret og troværdigt datagrundlag;

| 9. | anser det for at være yderst vigtigt, at de spørgsmål, som rejses i meddelelsen, tages op på alle samfundsniveauer. Her har de lokale og regionale myndigheder en afgørende rolle at spille med hensyn til kommunikation og formidling af oplysninger gennem deres netværk og ligeledes ved at fremme lige rettigheder og muligheder, levere kvalitetssikring og kvalitetsforbedringer i verdensklasse, i såvel en formel som uformel kontekst, og vha. gennemførelsen af programmer; |
| --- | --- |

9.

anser det for at være yderst vigtigt, at de spørgsmål, som rejses i meddelelsen, tages op på alle samfundsniveauer. Her har de lokale og regionale myndigheder en afgørende rolle at spille med hensyn til kommunikation og formidling af oplysninger gennem deres netværk og ligeledes ved at fremme lige rettigheder og muligheder, levere kvalitetssikring og kvalitetsforbedringer i verdensklasse, i såvel en formel som uformel kontekst, og vha. gennemførelsen af programmer;

| 10. | støtter meddelelsens målsætning om at øge erhvervsuddannelsernes relevans med henblik på at fremme kvalifikationsgrundlaget på det europæiske arbejdsmarked og anerkender ligeledes, at uddannelse og erhvervsuddannelse derudover er en måde, hvorpå deltagelsen i samfundslivet kan fremmes og videreudvikles. Ikke mindst set i lyset af det europæiske år (2010) for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er erhvervsuddannelser et vigtigt element i enhver strategi til reduktion af sociale og økonomiske uligheder. Det har vist sig, at relativt små forbedringer af en arbejdsstyrkes kvalifikationer kan få omfattende konsekvenser for en nations fremtidige velfærd (1); |
| --- | --- |

10.

støtter meddelelsens målsætning om at øge erhvervsuddannelsernes relevans med henblik på at fremme kvalifikationsgrundlaget på det europæiske arbejdsmarked og anerkender ligeledes, at uddannelse og erhvervsuddannelse derudover er en måde, hvorpå deltagelsen i samfundslivet kan fremmes og videreudvikles. Ikke mindst set i lyset af det europæiske år (2010) for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er erhvervsuddannelser et vigtigt element i enhver strategi til reduktion af sociale og økonomiske uligheder. Det har vist sig, at relativt små forbedringer af en arbejdsstyrkes kvalifikationer kan få omfattende konsekvenser for en nations fremtidige velfærd (1);

| 11. | understreger, at det set i lyset af erhvervsuddannelsernes økonomiske og sociale funktioner har afgørende betydning, at de indeholder den rette blanding af kvalifikationer og grænseoverskridende/tværfaglig mobilitet, herunder udvikling af sprogkundskaber. Mobilitet kan bidrage til overvindelsen af sproglige barrierer, udvikling af selvtillid, tilpasningsevne, ansvarsbevidsthed, beskæftigelsesegnethed og interkulturelle kompetencer; |
| --- | --- |

11.

understreger, at det set i lyset af erhvervsuddannelsernes økonomiske og sociale funktioner har afgørende betydning, at de indeholder den rette blanding af kvalifikationer og grænseoverskridende/tværfaglig mobilitet, herunder udvikling af sprogkundskaber. Mobilitet kan bidrage til overvindelsen af sproglige barrierer, udvikling af selvtillid, tilpasningsevne, ansvarsbevidsthed, beskæftigelsesegnethed og interkulturelle kompetencer;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at tage højde for, at en øget deltagelse i livslang læring blandt voksne er en stor udfordring for mange myndigheder, hvor uddannelseskompetencerne ligger på lokalt, regionalt og nationalt niveau, samt at de nuværende og fremtidige kvalifikationskløfter skal overvindes ved hjælp af en individuel afvejning mellem foranstaltninger til forbedring af nøglekompetencer og tilegnelse af mere erhvervsorienterede kundskaber og færdigheder for såvel unge som den ældre del af arbejdsstyrken, hvis problemet skal imødegås; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at tage højde for, at en øget deltagelse i livslang læring blandt voksne er en stor udfordring for mange myndigheder, hvor uddannelseskompetencerne ligger på lokalt, regionalt og nationalt niveau, samt at de nuværende og fremtidige kvalifikationskløfter skal overvindes ved hjælp af en individuel afvejning mellem foranstaltninger til forbedring af nøglekompetencer og tilegnelse af mere erhvervsorienterede kundskaber og færdigheder for såvel unge som den ældre del af arbejdsstyrken, hvis problemet skal imødegås;

| 13. | mener, at den nuværende økonomiske situation kan komme til at udgøre en væsentlig belastning for de lokale, regionale og nationale myndigheder, der kæmper for at fastholde det eksisterende investeringsniveau på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet. Hvis EU skal konkurrere i den globale økonomi bør der imidlertid gøres en utrættelig indsats for at udruste den nuværende og fremtidige arbejdsstyrke med de kvalifikationer, som erhvervslivet har brug for, hvis det skal trives. Alle myndighedsniveauer bør samarbejde for at koordinere investeringer og kvalifikationsbehov, hvilket har til formål at sikre, at EU har adgang til en højtkvalificeret arbejdsstyrke, som kan fremme den økonomiske genopretning. |
| --- | --- |

13.

mener, at den nuværende økonomiske situation kan komme til at udgøre en væsentlig belastning for de lokale, regionale og nationale myndigheder, der kæmper for at fastholde det eksisterende investeringsniveau på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet. Hvis EU skal konkurrere i den globale økonomi bør der imidlertid gøres en utrættelig indsats for at udruste den nuværende og fremtidige arbejdsstyrke med de kvalifikationer, som erhvervslivet har brug for, hvis det skal trives. Alle myndighedsniveauer bør samarbejde for at koordinere investeringer og kvalifikationsbehov, hvilket har til formål at sikre, at EU har adgang til en højtkvalificeret arbejdsstyrke, som kan fremme den økonomiske genopretning.

Erhvervsuddannelsernes nøglerolle på områderne livslang læring og mobilitet

REGIONSUDVALGET

| 14. | støtter nøgletiltaget om at skabe fleksible »a la carte«-strategier for erhvervsuddannelser, som har til formål at maksimere adgangen til videregående uddannelse og erhvervsuddannelse samt fleksible systemer baseret på anerkendelse af læringsresultater. Reelle valgmuligheder for den lærende med hensyn til fag og studieudbydere vil sikre adgangen til uddannelse og erhvervsuddannelse, uanset den lærendes situation; |
| --- | --- |

14.

støtter nøgletiltaget om at skabe fleksible »a la carte«-strategier for erhvervsuddannelser, som har til formål at maksimere adgangen til videregående uddannelse og erhvervsuddannelse samt fleksible systemer baseret på anerkendelse af læringsresultater. Reelle valgmuligheder for den lærende med hensyn til fag og studieudbydere vil sikre adgangen til uddannelse og erhvervsuddannelse, uanset den lærendes situation;

| 15. | understreger, at denne strategi uden tvivl vil få konsekvenser for de lokale og regionale myndigheders forvaltning og finansiering. For at sikre kvaliteten af tjenesteydelserne, den bedste udnyttelse af ressourcerne og de offentlige finansers bæredygtighed bør det sikres, at uddannelsesudbyderne kan samarbejde om at tilbyde en række forskellige kurser inden for forskellige rammer, der supplerer hinanden, samtidig med at man undgår overlapning i et lokalområde; |
| --- | --- |

15.

understreger, at denne strategi uden tvivl vil få konsekvenser for de lokale og regionale myndigheders forvaltning og finansiering. For at sikre kvaliteten af tjenesteydelserne, den bedste udnyttelse af ressourcerne og de offentlige finansers bæredygtighed bør det sikres, at uddannelsesudbyderne kan samarbejde om at tilbyde en række forskellige kurser inden for forskellige rammer, der supplerer hinanden, samtidig med at man undgår overlapning i et lokalområde;

| 16. | støtter opfordringen til at udvikle erhvervsuddannelsesprogrammer, som har til formål at skabe reelle forbindelser mellem erhvervsuddannelser og universitetsuddannelser. Med henblik på at opnå dette bør de videregående uddannelsesinstitutioner opmuntres til at samarbejde med alle myndighedsniveauer, med hinanden, på tværs af EU og med erhvervslivet for at sikre, at der udvikles erhvervsuddannelser af høj kvalitet, som tilbyder en undervisning, der resulterer i relevante kvalifikationer af høj kvalitet. Udvekslingen af bedste praksis med hensyn til udviklingen af videregående erhvervsuddannelser bør fremmes og sammenhængskraften bør styrkes gennem udarbejdelse af vedvarende fælles programmer; |
| --- | --- |

16.

støtter opfordringen til at udvikle erhvervsuddannelsesprogrammer, som har til formål at skabe reelle forbindelser mellem erhvervsuddannelser og universitetsuddannelser. Med henblik på at opnå dette bør de videregående uddannelsesinstitutioner opmuntres til at samarbejde med alle myndighedsniveauer, med hinanden, på tværs af EU og med erhvervslivet for at sikre, at der udvikles erhvervsuddannelser af høj kvalitet, som tilbyder en undervisning, der resulterer i relevante kvalifikationer af høj kvalitet. Udvekslingen af bedste praksis med hensyn til udviklingen af videregående erhvervsuddannelser bør fremmes og sammenhængskraften bør styrkes gennem udarbejdelse af vedvarende fælles programmer;

| 17. | anbefaler, at uddannelsesinstitutioner, der udbyder erhvervsuddannelser, får mulighed for at introducere flere og bedre erhvervsuddannelser for at fremme den økonomiske genopretning i Europa, højne kvalifikationsniveauet, øge beskæftigelsen og leve op til Europa 2020-strategiens hovedmålsætning om at investere 3 % af EU's BNP i forskning og udvikling (2). Anvendelsen af arbejdsbaseret læring uden for klasseværelset bør også fremmes og selv de elever, som er mindre bogligt orienterede, bør få støtte til at opnå de kvalifikationer, der er nødvendige for at komme ind på arbejdsmarkedet, samtidig med at der bør sikres jævnbyrdighed mellem erhvervskvalifikationer og mere akademisk orienterede uddannelser. Arbejdet i klasseværelset bør også i væsentlig grad tage højde for elevernes forskellige behov og indlæringsmetoder med det formål at udvikle kreativitet, innovationsevne og iværksætterånd. Effektive, attraktive erhvervsuddannelser kan spille en nøglerolle, når det drejer sig om at give personer, der er gået tidligt ud af skolen, mulighed for at vende tilbage til uddannelsessystemet og kan ligeledes bidrage til at imødegå den høje ungdomsarbejdsløshed i Europa (3); |
| --- | --- |

17.

anbefaler, at uddannelsesinstitutioner, der udbyder erhvervsuddannelser, får mulighed for at introducere flere og bedre erhvervsuddannelser for at fremme den økonomiske genopretning i Europa, højne kvalifikationsniveauet, øge beskæftigelsen og leve op til Europa 2020-strategiens hovedmålsætning om at investere 3 % af EU's BNP i forskning og udvikling (2). Anvendelsen af arbejdsbaseret læring uden for klasseværelset bør også fremmes og selv de elever, som er mindre bogligt orienterede, bør få støtte til at opnå de kvalifikationer, der er nødvendige for at komme ind på arbejdsmarkedet, samtidig med at der bør sikres jævnbyrdighed mellem erhvervskvalifikationer og mere akademisk orienterede uddannelser. Arbejdet i klasseværelset bør også i væsentlig grad tage højde for elevernes forskellige behov og indlæringsmetoder med det formål at udvikle kreativitet, innovationsevne og iværksætterånd. Effektive, attraktive erhvervsuddannelser kan spille en nøglerolle, når det drejer sig om at give personer, der er gået tidligt ud af skolen, mulighed for at vende tilbage til uddannelsessystemet og kan ligeledes bidrage til at imødegå den høje ungdomsarbejdsløshed i Europa (3);

| 18. | er enig i, at der med henblik på at skabe gnidningsløse overgange mellem de forskellige uddannelsesfaser og arbejdslivet skal tilbydes en vejledning og rådgivning, som vil sætte de studerende i stand til at indsamle relevante og opdaterede informationer, der kan lægges til grund for karrierevalg. Denne type af karrierevejledningstjenesteydelser bør være tilgængelig i alle uddannelsesfaser for såvel unge som voksne, således at det bliver muligt at træffe uddannelsesvalg, som vil være relevante for det aktuelle arbejdsmarked, samt yde rådgivning, når en uddannelse er afsluttet. Lokale og regionale myndigheder har det bedste udgangspunkt for at yde en sådan støtte til studerende på alle niveauer, og dette bidrag bør tages med i overvejelserne, når der udvikles støtteprogrammer. For at vejledningstjenesterne kan fungere godt, bør de disponere over lettilgængelig, troværdig og koordineret information om situationen på arbejdsmarkedet og de mest presserende fremtidige behov; |
| --- | --- |

18.

er enig i, at der med henblik på at skabe gnidningsløse overgange mellem de forskellige uddannelsesfaser og arbejdslivet skal tilbydes en vejledning og rådgivning, som vil sætte de studerende i stand til at indsamle relevante og opdaterede informationer, der kan lægges til grund for karrierevalg. Denne type af karrierevejledningstjenesteydelser bør være tilgængelig i alle uddannelsesfaser for såvel unge som voksne, således at det bliver muligt at træffe uddannelsesvalg, som vil være relevante for det aktuelle arbejdsmarked, samt yde rådgivning, når en uddannelse er afsluttet. Lokale og regionale myndigheder har det bedste udgangspunkt for at yde en sådan støtte til studerende på alle niveauer, og dette bidrag bør tages med i overvejelserne, når der udvikles støtteprogrammer. For at vejledningstjenesterne kan fungere godt, bør de disponere over lettilgængelig, troværdig og koordineret information om situationen på arbejdsmarkedet og de mest presserende fremtidige behov;

| 19. | minder om, at det har afgørende betydning, at erhvervsuddannelser af høj kvalitet inden for et område anerkendes i hele EU med henblik på at fremme mobilitet og udveksling. Denne strategi skal underbygges af konsekvente kvalitetssikringsmekanismer af høj kvalitet, som støttes af de lokale og regionale myndigheder, og som anerkendes af de relevante aktører (de ansvarlige myndighedsniveauer, arbejdsmarkedets parter, erhvervsuddannelsesudbydere og studerende); |
| --- | --- |

19.

minder om, at det har afgørende betydning, at erhvervsuddannelser af høj kvalitet inden for et område anerkendes i hele EU med henblik på at fremme mobilitet og udveksling. Denne strategi skal underbygges af konsekvente kvalitetssikringsmekanismer af høj kvalitet, som støttes af de lokale og regionale myndigheder, og som anerkendes af de relevante aktører (de ansvarlige myndighedsniveauer, arbejdsmarkedets parter, erhvervsuddannelsesudbydere og studerende);

| 20. | understreger, at den åbne koordinationsmetode er den rette mekanisme for det europæiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse, eftersom de kompetente myndigheder i medlemsstaterne har ansvaret for de områder, der nævnes i meddelelsen. Derudover bør de forvaltningsmæssige og finansielle følgevirkninger for de lokale og regionale myndigheder tages med i betragtning, når den åbne koordinationsmetode anvendes på området uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

20.

understreger, at den åbne koordinationsmetode er den rette mekanisme for det europæiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse, eftersom de kompetente myndigheder i medlemsstaterne har ansvaret for de områder, der nævnes i meddelelsen. Derudover bør de forvaltningsmæssige og finansielle følgevirkninger for de lokale og regionale myndigheder tages med i betragtning, når den åbne koordinationsmetode anvendes på området uddannelse og erhvervsuddannelse;

| 21. | anbefaler, at der ligeledes tages højde for anvendelsen af projekter som »Soft Open Method of Coordination« (SMOC), der støtter overførslen af erhvervsuddannelsespraksis mellem regioner gennem en videnskabelig systematisering af læring og videnoverførsel (4); |
| --- | --- |

21.

anbefaler, at der ligeledes tages højde for anvendelsen af projekter som »Soft Open Method of Coordination« (SMOC), der støtter overførslen af erhvervsuddannelsespraksis mellem regioner gennem en videnskabelig systematisering af læring og videnoverførsel (4);

| 22. | minder Kommissionen om, at de lokale og regionale myndigheder går forrest i Europa, hvad angår udviklingen af foranstaltninger, der fremmer mobiliteten inden for erhvervsuddannelser. De lokale og regionale myndigheder kan yde et vigtigt bidrag til fremme af læringsmobilitet, særligt med hensyn til information, rådgivning og bevidstgørelse og i form af støtte til foranstaltninger, som sikrer kvalitet og finansiering, hvilket også er beskrevet i »Barcelona-erklæringen« (5); den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), som indebærer en ny retsramme for grænseoverskridende og interregionalt samarbejde, kan udgøre et nyttigt instrument til at sætte skub i foranstaltninger, der fremmer mobiliteten inden for erhvervsuddannelser; |
| --- | --- |

22.

minder Kommissionen om, at de lokale og regionale myndigheder går forrest i Europa, hvad angår udviklingen af foranstaltninger, der fremmer mobiliteten inden for erhvervsuddannelser. De lokale og regionale myndigheder kan yde et vigtigt bidrag til fremme af læringsmobilitet, særligt med hensyn til information, rådgivning og bevidstgørelse og i form af støtte til foranstaltninger, som sikrer kvalitet og finansiering, hvilket også er beskrevet i »Barcelona-erklæringen« (5); den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), som indebærer en ny retsramme for grænseoverskridende og interregionalt samarbejde, kan udgøre et nyttigt instrument til at sætte skub i foranstaltninger, der fremmer mobiliteten inden for erhvervsuddannelser;

| 23. | opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udviklingen af europæiske initiativer, der støtter erhvervsuddannelserne, såsom »Nye kvalifikationer til nye job« og »Øget mobilitet blandt unge«, og tage passende hensyn til de synspunkter som fremføres, enten kollektivt via Regionsudvalget og netværk eller individuelt af myndigheder; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udviklingen af europæiske initiativer, der støtter erhvervsuddannelserne, såsom »Nye kvalifikationer til nye job« og »Øget mobilitet blandt unge«, og tage passende hensyn til de synspunkter som fremføres, enten kollektivt via Regionsudvalget og netværk eller individuelt af myndigheder;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at se de lokale og regionale myndigheder som potentielle mobilitetsfremmende støttestrukturer i udviklingen af mobilitetsfremmende programmer på erhvervsuddannelsesområdet; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at se de lokale og regionale myndigheder som potentielle mobilitetsfremmende støttestrukturer i udviklingen af mobilitetsfremmende programmer på erhvervsuddannelsesområdet;

| 25. | minder om, at EU bør garantere, at alle studerende har lige adgang til disse programmer for mobilitet på uddannelsesområdet uanset den geografiske situation i det område, de hører til. Derfor anbefales det at give støtte til regioner med særlige geografiske karakteristika som f.eks. regionerne i den yderste periferi, hvor den geografiske isolation og afstanden til fastlandet vanskeliggør udviklingen af sådanne mobilitetspolitikker. |
| --- | --- |

25.

minder om, at EU bør garantere, at alle studerende har lige adgang til disse programmer for mobilitet på uddannelsesområdet uanset den geografiske situation i det område, de hører til. Derfor anbefales det at give støtte til regioner med særlige geografiske karakteristika som f.eks. regionerne i den yderste periferi, hvor den geografiske isolation og afstanden til fastlandet vanskeliggør udviklingen af sådanne mobilitetspolitikker.

Flere attraktive og kompetente erhvervsuddannelser via kvalitet og effektivitet

REGIONSUDVALGET

| 26. | opfordrer Kommissionen til at videreføre støtten til kvalitetssikringssystemer som dem, der anbefales af den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelser (EQAVET); |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at videreføre støtten til kvalitetssikringssystemer som dem, der anbefales af den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelser (EQAVET);

| 27. | fremhæver, at kvalitetssikring er nøglen til levering af fleksible erhvervsuddannelser, der kan overføres. Imidlertid har en sådan ramme finansielle konsekvenser på lokalt og regionalt niveau, hvor mange udbydere af erhvervsuddannelser befinder sig. Det har derfor afgørende betydning, at rammen tager højde for eksisterende lokale kvalitetssikringssystemer og sigter mod at bygge videre på eksisterende god praksis; |
| --- | --- |

27.

fremhæver, at kvalitetssikring er nøglen til levering af fleksible erhvervsuddannelser, der kan overføres. Imidlertid har en sådan ramme finansielle konsekvenser på lokalt og regionalt niveau, hvor mange udbydere af erhvervsuddannelser befinder sig. Det har derfor afgørende betydning, at rammen tager højde for eksisterende lokale kvalitetssikringssystemer og sigter mod at bygge videre på eksisterende god praksis;

| 28. | støtter forslaget om øget anvendelse af forskellige former for arbejdsbaseret læring. Hvis manglen på nøglekvalifikationer i arbejdsstyrken skal imødegås, er det vigtigt, at den eksisterende arbejdsstyrke aktivt deltager i erhvervsuddannelser, idet hovedparten af fremtidens arbejdsstyrke, som skal stå for den økonomiske genopretning, allerede er i beskæftigelse; |
| --- | --- |

28.

støtter forslaget om øget anvendelse af forskellige former for arbejdsbaseret læring. Hvis manglen på nøglekvalifikationer i arbejdsstyrken skal imødegås, er det vigtigt, at den eksisterende arbejdsstyrke aktivt deltager i erhvervsuddannelser, idet hovedparten af fremtidens arbejdsstyrke, som skal stå for den økonomiske genopretning, allerede er i beskæftigelse;

| 29. | fremhæver, at virksomhederne må yde en helhjertet støtte og engagere sig fuldt ud, hvis anvendelsen af arbejdsbaseret læring skal øges. Det vil være afgørende, at der skabes de rette incitamenter for en intensivering af samarbejdet mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og virksomheder. I en strategi, som bygger på forvaltning på flere niveauer, vil lokale og regionale myndigheder have det bedste udgangspunkt for at udvikle og pleje forbindelserne til erhvervslivet, særligt små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger en væsentlig del af den europæiske arbejdsstyrke. Tilskyndelse til udvikling af kvalifikationer i disse virksomheder vil støtte den økonomiske vækst i denne vigtige sektor; |
| --- | --- |

29.

fremhæver, at virksomhederne må yde en helhjertet støtte og engagere sig fuldt ud, hvis anvendelsen af arbejdsbaseret læring skal øges. Det vil være afgørende, at der skabes de rette incitamenter for en intensivering af samarbejdet mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og virksomheder. I en strategi, som bygger på forvaltning på flere niveauer, vil lokale og regionale myndigheder have det bedste udgangspunkt for at udvikle og pleje forbindelserne til erhvervslivet, særligt små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger en væsentlig del af den europæiske arbejdsstyrke. Tilskyndelse til udvikling af kvalifikationer i disse virksomheder vil støtte den økonomiske vækst i denne vigtige sektor;

| 30. | er enig i, at erhvervsuddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans kan styrkes gennem udvikling af langtidsplanlægningsværktøjer med henblik på at matche færdigheder og job, og fremhæver, at udbyderne af erhvervsuddannelse i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og lokale arbejdsmarkedsrepræsentanter i særlig grad kan erkende behovet for at tilpasse læseplanerne, således at der tages højde for overskud af og mangel på kvalifikationer, kvalifikationskløfter eller forældede kvalifikationer; |
| --- | --- |

30.

er enig i, at erhvervsuddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans kan styrkes gennem udvikling af langtidsplanlægningsværktøjer med henblik på at matche færdigheder og job, og fremhæver, at udbyderne af erhvervsuddannelse i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og lokale arbejdsmarkedsrepræsentanter i særlig grad kan erkende behovet for at tilpasse læseplanerne, således at der tages højde for overskud af og mangel på kvalifikationer, kvalifikationskløfter eller forældede kvalifikationer;

| 31. | mener, at tilpasningsevne og fleksibilitet hos lærende og arbejdstagere har afgørende betydning. Hvis disse egenskaber skal tilvejebringes, skal erhvervsuddannelserne give dem smidige og fleksible kvalifikationer, som er kompetencebaserede og imødekommer erhvervslivets nuværende og fremtidige behov; |
| --- | --- |

31.

mener, at tilpasningsevne og fleksibilitet hos lærende og arbejdstagere har afgørende betydning. Hvis disse egenskaber skal tilvejebringes, skal erhvervsuddannelserne give dem smidige og fleksible kvalifikationer, som er kompetencebaserede og imødekommer erhvervslivets nuværende og fremtidige behov;

| 32. | støtter Kommissionens ønske om erhvervsuddannelser, som er mere i tråd med arbejdsmarkedets behov, så visionen om en omstillingsparat og fleksibel arbejdsstyrke kan realiseres. Imidlertid bør det bemærkes, at erhvervslivets behov ikke altid stemmer overens med myndighedernes behov, når det handler om at fremme deltagelse i samfundslivet og samhørighedspolitik, og at kravene om en fleksibel arbejdsstyrke skal afbalanceres med et passende beskyttelsesniveau (som udtrykt gennem »flexicurity-konceptet«) for den enkelte borger; |
| --- | --- |

32.

støtter Kommissionens ønske om erhvervsuddannelser, som er mere i tråd med arbejdsmarkedets behov, så visionen om en omstillingsparat og fleksibel arbejdsstyrke kan realiseres. Imidlertid bør det bemærkes, at erhvervslivets behov ikke altid stemmer overens med myndighedernes behov, når det handler om at fremme deltagelse i samfundslivet og samhørighedspolitik, og at kravene om en fleksibel arbejdsstyrke skal afbalanceres med et passende beskyttelsesniveau (som udtrykt gennem »flexicurity-konceptet«) for den enkelte borger;

| 33. | påpeger, at det også ofte er svært for de enkelte brancher og virksomheder at danne sig et overblik over uddannelsesbehovet i flere år frem i tiden samt at skabe sig et dækkende billede af behovet i alle erhverv og erhvervsområder i en branche. Derfor er der også behov for en velovervejet afvejning mellem specialisering og generalisering i uddannelserne, ligesom der skal være både mere langsigtede og holdbare samt mere kortsigtede og hurtigere virkende uddannelser til rådighed. I den forbindelse skal såvel mulighederne i som nødvendigheden af et samarbejde mellem den offentlige og private sektor fremhæves. Gennem opbygning af nøglekompetencer får den enkelte bedre forudsætninger for at håndtere hurtige og uforudsigelige forandringer i arbejdslivet; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at det også ofte er svært for de enkelte brancher og virksomheder at danne sig et overblik over uddannelsesbehovet i flere år frem i tiden samt at skabe sig et dækkende billede af behovet i alle erhverv og erhvervsområder i en branche. Derfor er der også behov for en velovervejet afvejning mellem specialisering og generalisering i uddannelserne, ligesom der skal være både mere langsigtede og holdbare samt mere kortsigtede og hurtigere virkende uddannelser til rådighed. I den forbindelse skal såvel mulighederne i som nødvendigheden af et samarbejde mellem den offentlige og private sektor fremhæves. Gennem opbygning af nøglekompetencer får den enkelte bedre forudsætninger for at håndtere hurtige og uforudsigelige forandringer i arbejdslivet;

| 34. | påpeger, at en kortlægning af erhvervslivets kvalifikationsbehov kan blive en administrativ byrde for de lokale og regionale myndigheder, særligt hvis det ikke er en opgave, de hidtil har udført. Hvis en analyse af kvalifikationsbehovet skal være relevant, skal den opdateres løbende, idet erhvervslivets behov hurtigt kan ændre sig. Der bør opmuntres til vidensdeling på dette område, bl.a. om analysesystemer, med myndigheder, som ikke for øjeblikket anvender sådanne teknikker. |
| --- | --- |

34.

påpeger, at en kortlægning af erhvervslivets kvalifikationsbehov kan blive en administrativ byrde for de lokale og regionale myndigheder, særligt hvis det ikke er en opgave, de hidtil har udført. Hvis en analyse af kvalifikationsbehovet skal være relevant, skal den opdateres løbende, idet erhvervslivets behov hurtigt kan ændre sig. Der bør opmuntres til vidensdeling på dette område, bl.a. om analysesystemer, med myndigheder, som ikke for øjeblikket anvender sådanne teknikker.

Lige muligheder og aktivt medborgerskab

REGIONSUDVALGET

| 35. | bifalder Kommissionens helhedsorienterede tilgang og er enig i, at det er vigtigt at fremme lige rettigheder og muligheder ved at anerkende de dårligst stillede gruppers nøglekompetencer og færdigheder. Erhvervsuddannelser spiller en stor rolle for fremme af lige muligheder, social inklusion og aktivt medborgerskab, særligt for lavt uddannede, studerende med indvandrerbaggrund, ledige og personer med særlige uddannelsesmæssige behov; |
| --- | --- |

35.

bifalder Kommissionens helhedsorienterede tilgang og er enig i, at det er vigtigt at fremme lige rettigheder og muligheder ved at anerkende de dårligst stillede gruppers nøglekompetencer og færdigheder. Erhvervsuddannelser spiller en stor rolle for fremme af lige muligheder, social inklusion og aktivt medborgerskab, særligt for lavt uddannede, studerende med indvandrerbaggrund, ledige og personer med særlige uddannelsesmæssige behov;

| 36. | opfordrer Kommissionen til i fuldt omfang at tage højde for sårbare gruppers behov i overgangen mellem uddannelsesfaser og forbindelserne mellem erhvervsuddannelser og andre uddannelser. Både voksne og unge fra sårbare grupper eller risikogrupper kan få et væsentligt udbytte af tilgængelige og relevante erhvervsuddannelser, der kan sætte den enkelte borger i stand til at udvise positivt, aktivt medborgerskab og yde et meningsfuldt bidrag til økonomien. Der bør i forbindelse med lokale tjenesteydelser til sårbare grupper tilbydes programmer, der er skræddersyet til den enkeltes behov. Det har afgørende betydning, at lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle i indsatsen for at fremme udviklingen af lokale uddannelsestilbud og sikre, at oplysninger om disse tilbud er lettilgængelige, særligt for sårbare grupper; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til i fuldt omfang at tage højde for sårbare gruppers behov i overgangen mellem uddannelsesfaser og forbindelserne mellem erhvervsuddannelser og andre uddannelser. Både voksne og unge fra sårbare grupper eller risikogrupper kan få et væsentligt udbytte af tilgængelige og relevante erhvervsuddannelser, der kan sætte den enkelte borger i stand til at udvise positivt, aktivt medborgerskab og yde et meningsfuldt bidrag til økonomien. Der bør i forbindelse med lokale tjenesteydelser til sårbare grupper tilbydes programmer, der er skræddersyet til den enkeltes behov. Det har afgørende betydning, at lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle i indsatsen for at fremme udviklingen af lokale uddannelsestilbud og sikre, at oplysninger om disse tilbud er lettilgængelige, særligt for sårbare grupper;

| 37. | fremhæver, at det er vigtigt at sikre, at der findes systemer til overvågning af beskæftigelsesfrekvensen for erhvervsuddannelsesstuderende (især dem, der tilhører risikogrupperne), men at systemerne også bør undersøge kvaliteten af den beskæftigelse, som disse grupper opnår. På den måde kan de indsamlede informationer anvendes til at udvikle erhvervsuddannelser, som har til formål at give de studerende kvalifikationer, som sætter dem i stand til at opnå anstændigt arbejde; |
| --- | --- |

37.

fremhæver, at det er vigtigt at sikre, at der findes systemer til overvågning af beskæftigelsesfrekvensen for erhvervsuddannelsesstuderende (især dem, der tilhører risikogrupperne), men at systemerne også bør undersøge kvaliteten af den beskæftigelse, som disse grupper opnår. På den måde kan de indsamlede informationer anvendes til at udvikle erhvervsuddannelser, som har til formål at give de studerende kvalifikationer, som sætter dem i stand til at opnå anstændigt arbejde;

| 38. | bifalder, at man fokuserer på udviklingen af nøglekompetencer for aktivt medborgerskab baseret på partnerskaber mellem udbydere af erhvervsuddannelse, lokalsamfund, civilsamfundsorganisationer, forældre og studerende. Denne strategi bør også inddrage de lokale og regionale myndigheder, som spiller en nøglerolle i støtten til lokalsamfund og udviklingen af medborgerskab; |
| --- | --- |

38.

bifalder, at man fokuserer på udviklingen af nøglekompetencer for aktivt medborgerskab baseret på partnerskaber mellem udbydere af erhvervsuddannelse, lokalsamfund, civilsamfundsorganisationer, forældre og studerende. Denne strategi bør også inddrage de lokale og regionale myndigheder, som spiller en nøglerolle i støtten til lokalsamfund og udviklingen af medborgerskab;

| 39. | bakker op om Kommissionens fokusering på udvikling af nøglekompetencer og mener, at udvikling af læse- og skrivefærdighed, talforståelse og andre grundlæggende færdigheder samt it- og sprogkvalifikationer har afgørende betydning for inddragelsen af sårbare grupper og risikogrupper, herunder arbejdstagere med indvandrerbaggrund, særligt set i lyset af, at ca. 20 % af EU's borgere har dårlige læse- og skrivefærdigheder (6). |
| --- | --- |

39.

bakker op om Kommissionens fokusering på udvikling af nøglekompetencer og mener, at udvikling af læse- og skrivefærdighed, talforståelse og andre grundlæggende færdigheder samt it- og sprogkvalifikationer har afgørende betydning for inddragelsen af sårbare grupper og risikogrupper, herunder arbejdstagere med indvandrerbaggrund, særligt set i lyset af, at ca. 20 % af EU's borgere har dårlige læse- og skrivefærdigheder (6).

Innovation, kreativitet og iværksætterkultur

REGIONSUDVALGET

| 40. | bifalder, at Kommissionen har medtaget bestemmelsen om erfaringsbaseret og aktiv læring med henblik på at fremme e-færdigheder på højt niveau, risikovillighed og en kritisk tænkemåde. Hvis den europæiske økonomi skal trives, er det vigtigt at fremme ovennævnte færdigheder, der i kombination med erhvervsfaglige kvalifikationer vil skabe muligheder for de lærende og forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau til gavn for erhvervslivet. |
| --- | --- |

40.

bifalder, at Kommissionen har medtaget bestemmelsen om erfaringsbaseret og aktiv læring med henblik på at fremme e-færdigheder på højt niveau, risikovillighed og en kritisk tænkemåde. Hvis den europæiske økonomi skal trives, er det vigtigt at fremme ovennævnte færdigheder, der i kombination med erhvervsfaglige kvalifikationer vil skabe muligheder for de lærende og forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau til gavn for erhvervslivet.

En ny dagsorden for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse

REGIONSUDVALGET

| 41. | støtter Kommissionen, når den opfordrer EU's ministre med ansvar for erhvervsuddannelse til at vedtage en ambitiøs dagsorden for modernisering af erhvervsuddannelserne, definere konkrete output for det kommende tiår og udvise stor vilje til at gennemføre dette som led i de nationale Europa 2020-reformprogrammer. Bedre kvalifikationer på baggrund af bedre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer udgør et væsentligt element i EU's strategi for imødegåelse af nutidens og fremtidens udfordringer, som skal håndteres ved hjælp af en overordnet politik, der inddrager alle niveauer i uddannelsessystemerne; |
| --- | --- |

41.

støtter Kommissionen, når den opfordrer EU's ministre med ansvar for erhvervsuddannelse til at vedtage en ambitiøs dagsorden for modernisering af erhvervsuddannelserne, definere konkrete output for det kommende tiår og udvise stor vilje til at gennemføre dette som led i de nationale Europa 2020-reformprogrammer. Bedre kvalifikationer på baggrund af bedre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer udgør et væsentligt element i EU's strategi for imødegåelse af nutidens og fremtidens udfordringer, som skal håndteres ved hjælp af en overordnet politik, der inddrager alle niveauer i uddannelsessystemerne;

| 42. | bifalder henvisningen til behovet for tætte partnerskaber mellem medlemsstaterne, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter, når prioriteterne for erhvervsuddannelserne skal evalueres i december 2010, og til inddragelsen af lokale og regionale myndigheder, udbydere af erhvervsuddannelse, undervisere og studerende på alle niveauer, når der er tale om gennemførelsen. En integration af uddannelse, erhvervsuddannelse og arbejde kræver en mere effektiv sammenhæng på lokalt, nationalt og europæisk niveau. Derudover skal strategierne for erhvervsuddannelse knyttes til strategier for økonomisk udvikling, og dette skal igen gælde på lokalt, nationalt og europæisk niveau; |
| --- | --- |

42.

bifalder henvisningen til behovet for tætte partnerskaber mellem medlemsstaterne, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter, når prioriteterne for erhvervsuddannelserne skal evalueres i december 2010, og til inddragelsen af lokale og regionale myndigheder, udbydere af erhvervsuddannelse, undervisere og studerende på alle niveauer, når der er tale om gennemførelsen. En integration af uddannelse, erhvervsuddannelse og arbejde kræver en mere effektiv sammenhæng på lokalt, nationalt og europæisk niveau. Derudover skal strategierne for erhvervsuddannelse knyttes til strategier for økonomisk udvikling, og dette skal igen gælde på lokalt, nationalt og europæisk niveau;

| 43. | gentager, at de enkelte medlemsstater fuldt ud bør inddrage de lokale og regionale myndigheder i alle faser af gennemførelsen af de opstillede målsætninger. De valgte arbejdsmetoder for det langsigtede europæiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse skal tage højde for de lokale og regionale myndigheders ansvarsområder og inddrage disse myndigheder som partnere i arbejdet med at forbedre uddannelserne; |
| --- | --- |

43.

gentager, at de enkelte medlemsstater fuldt ud bør inddrage de lokale og regionale myndigheder i alle faser af gennemførelsen af de opstillede målsætninger. De valgte arbejdsmetoder for det langsigtede europæiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse skal tage højde for de lokale og regionale myndigheders ansvarsområder og inddrage disse myndigheder som partnere i arbejdet med at forbedre uddannelserne;

| 44. | fremhæver, at udformning og gennemførelse af de aftalte foranstaltninger kræver støtte fra ikke blot eksisterende platforme på EU-niveau, såsom generaldirektørerne for erhvervsuddannelse (DGVT) og Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse (ACVT), men også via de relevante EU-programmer og –instrumenter som Leonardo da Vinci-programmet, som fortsat kraftigt bør støtte tilgængeligheden, mobiliteten og innovationen på erhvervsuddannelsesområdet inden for rammerne af programmet for livslang læring; |
| --- | --- |

44.

fremhæver, at udformning og gennemførelse af de aftalte foranstaltninger kræver støtte fra ikke blot eksisterende platforme på EU-niveau, såsom generaldirektørerne for erhvervsuddannelse (DGVT) og Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse (ACVT), men også via de relevante EU-programmer og –instrumenter som Leonardo da Vinci-programmet, som fortsat kraftigt bør støtte tilgængeligheden, mobiliteten og innovationen på erhvervsuddannelsesområdet inden for rammerne af programmet for livslang læring;

| 45. | mener, at det har afgørende betydning at maksimere brugen af strukturfondene til støtte for erhvervsuddannelserne. Den Europæiske Socialfond kunne, med udgangspunkt i nye prioriteter, levere skræddersyede løsninger for lærende, som har brug for opkvalificering for at kunne udnytte nye beskæftigelsesmuligheder eller beholde deres job. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen kunne ligeledes mobiliseres med dette mål for øje. |
| --- | --- |

45.

mener, at det har afgørende betydning at maksimere brugen af strukturfondene til støtte for erhvervsuddannelserne. Den Europæiske Socialfond kunne, med udgangspunkt i nye prioriteter, levere skræddersyede løsninger for lærende, som har brug for opkvalificering for at kunne udnytte nye beskæftigelsesmuligheder eller beholde deres job. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen kunne ligeledes mobiliseres med dette mål for øje.

Bruxelles, den 1. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  OECD 2010, The High Cost of Low Educational Performance.

1

(2)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/115346.pdf.

2

(3)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=113&newsId=831&furtherNews=yes.

3

(4)  http://www.earlall.eu/page.asp?n=newsdetails&i=13340.

4

(5)  http://www.earlall.eu/filebank/G%C3%B6teborg_BarcelonaDeclaration_English.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/report09/report_en.pdf.

6

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/38

---

Regionsudvalgets initiativudtalelse: »De lokale og regionale myndigheders rolle i gennemførelsen af sundhedsstrategien 2008-2013«

2011/C 42/08

REGIONSUDVALGET

| — | understreger, at det er nødvendigt at ændre den måde, hvorpå strategien gennemføres, for fuldt ud at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders interesser og erfaringer og opfordrer til at inddrage sundhedsindikatorer og -målsætninger i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

—

understreger, at det er nødvendigt at ændre den måde, hvorpå strategien gennemføres, for fuldt ud at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders interesser og erfaringer og opfordrer til at inddrage sundhedsindikatorer og -målsætninger i Europa 2020-strategien;

| — | noterer sig de mange muligheder for at forbedre strategiens funktionsmåde, navnlig hvad angår EU-fondene, strategiens gennemførelsesmekanismer og -strukturer, de regionale sundhedsindikatorer og -målsætninger, og tilpasningen af sundhedssystemerne til de nye udfordringer; |
| --- | --- |

—

noterer sig de mange muligheder for at forbedre strategiens funktionsmåde, navnlig hvad angår EU-fondene, strategiens gennemførelsesmekanismer og -strukturer, de regionale sundhedsindikatorer og -målsætninger, og tilpasningen af sundhedssystemerne til de nye udfordringer;

| — | gør opmærksom på, at budgetnedskæringerne i de forskellige medlemsstater som følge af krisen ikke bør betyde færre bevillinger til sundhedspolitik og sundhedsvæsenet. Tværtimod bør man overveje, hvordan sundhedssystemerne kan sikres stabilitet og dermed gøre det lettere for dem at ruste sig til de fremtidige udfordringer. Der tænkes f.eks. på de synergieffekter, der kan følge af offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

—

gør opmærksom på, at budgetnedskæringerne i de forskellige medlemsstater som følge af krisen ikke bør betyde færre bevillinger til sundhedspolitik og sundhedsvæsenet. Tværtimod bør man overveje, hvordan sundhedssystemerne kan sikres stabilitet og dermed gøre det lettere for dem at ruste sig til de fremtidige udfordringer. Der tænkes f.eks. på de synergieffekter, der kan følge af offentlig-private partnerskaber;

| — | mener, at sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse er et effektivt middel til at sikre befolkningens sundhed og begrænse de støt stigende sundhedsudgifter og er overbevist om, at et godt helbred bør fremmes igennem hele livet; |
| --- | --- |

—

mener, at sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse er et effektivt middel til at sikre befolkningens sundhed og begrænse de støt stigende sundhedsudgifter og er overbevist om, at et godt helbred bør fremmes igennem hele livet;

| — | anmoder om på fast basis at blive inviteret til at deltage i arbejdet i arbejdsgruppen på højt plan om folkesundhed og anmoder om, at Regionsudvalget inddrages i arbejdet i visse af de tematiske arbejdsgrupper, der er nedsat på EU-plan; |
| --- | --- |

—

anmoder om på fast basis at blive inviteret til at deltage i arbejdet i arbejdsgruppen på højt plan om folkesundhed og anmoder om, at Regionsudvalget inddrages i arbejdet i visse af de tematiske arbejdsgrupper, der er nedsat på EU-plan;

| — | støtter initiativer, der sigter mod at indføre ny teknologi, f.eks. et elektronisk sygesikringskort indeholdende patientens stamoplysninger, som samtidig beskytter følsomme personoplysninger, eller andre løsninger, som gør oplysninger om de enkelte patienter lettere tilgængelige i hele EU; |
| --- | --- |

—

støtter initiativer, der sigter mod at indføre ny teknologi, f.eks. et elektronisk sygesikringskort indeholdende patientens stamoplysninger, som samtidig beskytter følsomme personoplysninger, eller andre løsninger, som gør oplysninger om de enkelte patienter lettere tilgængelige i hele EU;

| — | hilser det velkomment, at Kommissionens GD SANCO har taget initiativ til i samarbejde med Regionsudvalget at iværksætte nogle projekter, som sigter mod at bane vej for at inddrage de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af strategien. |
| --- | --- |

—

hilser det velkomment, at Kommissionens GD SANCO har taget initiativ til i samarbejde med Regionsudvalget at iværksætte nogle projekter, som sigter mod at bane vej for at inddrage de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af strategien.

| Ordfører | : | Adam Banaszak (PL/AE), medlem af regionalforsamlingen i Kujawsko-Pomorskie |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Adam Banaszak (PL/AE), medlem af regionalforsamlingen i Kujawsko-Pomorskie

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder er direkte berørte af sundhedsstrategien for 2008-2011, da det i de fleste medlemsstater er dem, der har ansvaret for de tjenester, som påvirker folkesundheden i deres område, samt forudsætningerne for regional udvikling; |
| --- | --- |

1.

gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder er direkte berørte af sundhedsstrategien for 2008-2011, da det i de fleste medlemsstater er dem, der har ansvaret for de tjenester, som påvirker folkesundheden i deres område, samt forudsætningerne for regional udvikling;

| 2. | påpeger, at regionerne og de lokale sundhedsaktører står for planlægningen, leveringen, udviklingen og forvaltningen af sundhedsydelserne. De iværksætter også forebyggende og sundhedsfremmende programmer. Desuden bærer de ofte det økonomiske ansvar for området: de er tætte på, hvad der rører sig hos borgerne, og har dermed omfattende viden på sundhedsområdet og forstår problemerne på området; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at regionerne og de lokale sundhedsaktører står for planlægningen, leveringen, udviklingen og forvaltningen af sundhedsydelserne. De iværksætter også forebyggende og sundhedsfremmende programmer. Desuden bærer de ofte det økonomiske ansvar for området: de er tætte på, hvad der rører sig hos borgerne, og har dermed omfattende viden på sundhedsområdet og forstår problemerne på området;

| 3. | konstaterer strategiens bredde anvendelsesområde og støtter dens mål; |
| --- | --- |

3.

konstaterer strategiens bredde anvendelsesområde og støtter dens mål;

| 4. | understreger, at det er vigtigt at skabe nogle mekanismer, der gør det muligt at føre de opstillede principper ud i livet i overensstemmelse med nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det er vigtigt at skabe nogle mekanismer, der gør det muligt at føre de opstillede principper ud i livet i overensstemmelse med nærhedsprincippet;

| 5. | mener, at strategier og foranstaltninger skal udtænkes og formuleres med udgangspunkt i en mainstreaming af kønsaspektet såvel som andre aspekter af ikke-diskrimination; |
| --- | --- |

5.

mener, at strategier og foranstaltninger skal udtænkes og formuleres med udgangspunkt i en mainstreaming af kønsaspektet såvel som andre aspekter af ikke-diskrimination;

| 6. | påpeger, at der under ingen omstændigheder kan sættes spørgsmålstegn ved principperne under henvisning til den økonomiske krise; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at der under ingen omstændigheder kan sættes spørgsmålstegn ved principperne under henvisning til den økonomiske krise;

| 7. | beklager, at de lokale og regionale myndigheder ikke i nævneværdigt omfang er inddraget i gennemførelsen af denne strategi; |
| --- | --- |

7.

beklager, at de lokale og regionale myndigheder ikke i nævneværdigt omfang er inddraget i gennemførelsen af denne strategi;

| 8. | noterer sig den manglende respons på udvalgets opfordringer i udtalelserne om hvidbogen »Sammen om sundhed: En strategi for EU 2008-2013« og »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« samt de mange andre forslag i udvalgets andre udtalelser; |
| --- | --- |

8.

noterer sig den manglende respons på udvalgets opfordringer i udtalelserne om hvidbogen »Sammen om sundhed: En strategi for EU 2008-2013« og »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« samt de mange andre forslag i udvalgets andre udtalelser;

| 9. | gentager endnu en gang de opfordringer, der blev fremsat i de ovennævnte udtalelser, herunder navnlig opfordringerne til at gøre en indsats for at mindske ulighederne på sundhedsområdet inden for og imellem EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

9.

gentager endnu en gang de opfordringer, der blev fremsat i de ovennævnte udtalelser, herunder navnlig opfordringerne til at gøre en indsats for at mindske ulighederne på sundhedsområdet inden for og imellem EU's medlemsstater;

| 10. | understreger, at det er nødvendigt at ændre den måde, hvorpå strategien gennemføres, for fuldt ud at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders interesser og erfaringer og dermed sikre, at den nuværende strategi såvel som den, der skal vedtages for de kommende år, bliver en succes; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er nødvendigt at ændre den måde, hvorpå strategien gennemføres, for fuldt ud at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders interesser og erfaringer og dermed sikre, at den nuværende strategi såvel som den, der skal vedtages for de kommende år, bliver en succes;

| 11. | bemærker, at sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende foranstaltninger er det mest effektive middel til at begrænse de støt stigende sundhedsudgifter, og mener, at et godt helbred og en sundere levevis bør fremmes i alle livets faser. Der bør fortsat arbejdes energisk på at gennemføre Verdenssundhedsorganisationens rammekonvention om tobakskontrol; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende foranstaltninger er det mest effektive middel til at begrænse de støt stigende sundhedsudgifter, og mener, at et godt helbred og en sundere levevis bør fremmes i alle livets faser. Der bør fortsat arbejdes energisk på at gennemføre Verdenssundhedsorganisationens rammekonvention om tobakskontrol;

| 12. | mener, at sundhedsfremme i bred forstand bør være en fast del af EU's tilgang til sundhed på alle politiske områder; |
| --- | --- |

12.

mener, at sundhedsfremme i bred forstand bør være en fast del af EU's tilgang til sundhed på alle politiske områder;

| 13. | støtter initiativer, der sigter mod at indføre ny teknologi, f.eks. et elektronisk sygesikringskort indeholdende patientens stamoplysninger, som samtidig beskytter følsomme personoplysninger, eller andre løsninger, som gør oplysninger om de enkelte patienter lettere tilgængelige i hele EU; |
| --- | --- |

13.

støtter initiativer, der sigter mod at indføre ny teknologi, f.eks. et elektronisk sygesikringskort indeholdende patientens stamoplysninger, som samtidig beskytter følsomme personoplysninger, eller andre løsninger, som gør oplysninger om de enkelte patienter lettere tilgængelige i hele EU;

| 14. | noterer sig de mange muligheder for at forbedre strategiens funktionsmåde, navnlig hvad angår EU-fondene, strategiens gennemførelsesmekanismer og -strukturer, de regionale sundhedsindikatorer og -målsætninger, og tilpasningen af sundhedssystemerne til de nye udfordringer. |
| --- | --- |

14.

noterer sig de mange muligheder for at forbedre strategiens funktionsmåde, navnlig hvad angår EU-fondene, strategiens gennemførelsesmekanismer og -strukturer, de regionale sundhedsindikatorer og -målsætninger, og tilpasningen af sundhedssystemerne til de nye udfordringer.

Evaluering af strategiens funktionsmåde under den økonomiske krise

Regionsudvalget

| 15. | er enigt i strategiens tankegang, der går ud på, at sundhed er den største rigdom, at en sund befolkning er en forudsætning for økonomisk produktivitet og velstand, og at sundhedsudgifter derfor bør ses som en investering og ikke blot en udgift; |
| --- | --- |

15.

er enigt i strategiens tankegang, der går ud på, at sundhed er den største rigdom, at en sund befolkning er en forudsætning for økonomisk produktivitet og velstand, og at sundhedsudgifter derfor bør ses som en investering og ikke blot en udgift;

| 16. | understreger, at sundhed først og fremmest er en afgørende faktor for folks livskvalitet og ikke udelukkende skal ses i et økonomisk perspektiv; |
| --- | --- |

16.

understreger, at sundhed først og fremmest er en afgørende faktor for folks livskvalitet og ikke udelukkende skal ses i et økonomisk perspektiv;

| 17. | gør opmærksom på, at budgetnedskæringerne i de forskellige medlemsstater som følge af krisen ikke bør betyde færre bevillinger til sundhedspolitik og sundhedsvæsenet. Tværtimod bør man overveje, hvordan sundhedssystemerne kan sikres stabilitet og dermed gøre det lettere for dem at ruste sig til de fremtidige udfordringer. Der tænkes f.eks. på de synergieffekter, der kan følge af offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

17.

gør opmærksom på, at budgetnedskæringerne i de forskellige medlemsstater som følge af krisen ikke bør betyde færre bevillinger til sundhedspolitik og sundhedsvæsenet. Tværtimod bør man overveje, hvordan sundhedssystemerne kan sikres stabilitet og dermed gøre det lettere for dem at ruste sig til de fremtidige udfordringer. Der tænkes f.eks. på de synergieffekter, der kan følge af offentlig-private partnerskaber;

| 18. | mener ikke, at medlemsstaterne kan bruge den aktuelle økonomiske krise som en begrundelse for at skrue ned for indsatsen for at fremme sund livsstil og deres sundhedsfremmende programmer; |
| --- | --- |

18.

mener ikke, at medlemsstaterne kan bruge den aktuelle økonomiske krise som en begrundelse for at skrue ned for indsatsen for at fremme sund livsstil og deres sundhedsfremmende programmer;

| 19. | mener, at den økonomiske krise, der har ramt samtlige medlemsstater, ikke bør få myndighederne til at glemme prioriteterne blot ud fra et ønske om at begrænse udgifterne (f.eks. på sundhedsområdet). Tværtimod bør medlemsstaterne så vidt muligt sikre en fortsat forbedring af befolkningens sundhedstilstand; |
| --- | --- |

19.

mener, at den økonomiske krise, der har ramt samtlige medlemsstater, ikke bør få myndighederne til at glemme prioriteterne blot ud fra et ønske om at begrænse udgifterne (f.eks. på sundhedsområdet). Tværtimod bør medlemsstaterne så vidt muligt sikre en fortsat forbedring af befolkningens sundhedstilstand;

Brug af EU-fonde til finansiering af sundhedsprojekter

Regionsudvalget

| 20. | understreger, at EU-støtten spiller en vigtig rolle gennem handlingsprogrammet på sundhedsområdet, der handler om bedre sundhedsbeskyttelse for borgerne, sundhedsfremme samt indsamling og formidling af oplysninger og viden om sundhedsrelaterede spørgsmål. RU bemærker, at det er nødvendigt at revidere EU-fondenes udvælgelses- og støtteberettigelseskriterier for bl.a. at kunne påvirke afgørende sociale faktorer, og at regionerne skal inddrages direkte i denne proces for at sikre, at deres erfaringer på dette område udnyttes i videst muligt omfang; |
| --- | --- |

20.

understreger, at EU-støtten spiller en vigtig rolle gennem handlingsprogrammet på sundhedsområdet, der handler om bedre sundhedsbeskyttelse for borgerne, sundhedsfremme samt indsamling og formidling af oplysninger og viden om sundhedsrelaterede spørgsmål. RU bemærker, at det er nødvendigt at revidere EU-fondenes udvælgelses- og støtteberettigelseskriterier for bl.a. at kunne påvirke afgørende sociale faktorer, og at regionerne skal inddrages direkte i denne proces for at sikre, at deres erfaringer på dette område udnyttes i videst muligt omfang;

| 21. | mener, at det er vigtigt at blive ved med at afsætte EU-midler til samhørighedsfondene og overvåge deres effektivitet, bl.a. ved hjælp af fælles sociale sundhedsindikatorer. En fortsat anvendelse af samhørighedspolitikken på EU-plan vil få virkninger, der kan aflæses på folkesundheden; |
| --- | --- |

21.

mener, at det er vigtigt at blive ved med at afsætte EU-midler til samhørighedsfondene og overvåge deres effektivitet, bl.a. ved hjælp af fælles sociale sundhedsindikatorer. En fortsat anvendelse af samhørighedspolitikken på EU-plan vil få virkninger, der kan aflæses på folkesundheden;

| 22. | bemærker, at det er nødvendigt at inddrage regionerne direkte i programmeringen af EU-fondene, hvilket ville gøre det muligt at medtage de regionale prioriteter i programmeringen og dermed væsentligt forbedre udnyttelsen af de tilgængelige midler; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at det er nødvendigt at inddrage regionerne direkte i programmeringen af EU-fondene, hvilket ville gøre det muligt at medtage de regionale prioriteter i programmeringen og dermed væsentligt forbedre udnyttelsen af de tilgængelige midler;

| 23. | foreslår






  — | at man forenkler procedurerne for opnåelse af midler og reducerer fristen for finansiering til 45 dage; |
| --- | --- | --- |

23.

foreslår

—

at man forenkler procedurerne for opnåelse af midler og reducerer fristen for finansiering til 45 dage;

| — | at man gør indkaldelse af udbud mere gennemsigtig ved at oversætte dem til alle sprog og offentliggøre dem på en særlig hjemmeside; |
| --- | --- |

—

at man gør indkaldelse af udbud mere gennemsigtig ved at oversætte dem til alle sprog og offentliggøre dem på en særlig hjemmeside;

| — | at man gør det lettere at bruge flere forskellige fonde sideløbende ved at forenkle procedurerne og oprette lettilgængelige fælles informationskilder; |
| --- | --- |

—

at man gør det lettere at bruge flere forskellige fonde sideløbende ved at forenkle procedurerne og oprette lettilgængelige fælles informationskilder;

| — | at man øger bevillingerne til grænseoverskridende samarbejdsprojekter; |
| --- | --- |

—

at man øger bevillingerne til grænseoverskridende samarbejdsprojekter;

| 24. | opfordrer til langsigtet støtte til projekter, der sigter mod at omlægge de eksisterende sundhedssystemer således, at de er rustet til de nye udfordringer, såsom større patientmobilitet og befolkningens aldring samt den stigende udbredelse af kroniske sygdomme, handicap og afhængighed; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til langsigtet støtte til projekter, der sigter mod at omlægge de eksisterende sundhedssystemer således, at de er rustet til de nye udfordringer, såsom større patientmobilitet og befolkningens aldring samt den stigende udbredelse af kroniske sygdomme, handicap og afhængighed;

| 25. | bemærker, at det er nødvendigt at udvikle indikatorer, så man kan måle virkningerne af de EU-finansierede projekter ikke kun på folkesundheden, men også på den økonomiske udvikling i de pågældende regioner. |
| --- | --- |

25.

bemærker, at det er nødvendigt at udvikle indikatorer, så man kan måle virkningerne af de EU-finansierede projekter ikke kun på folkesundheden, men også på den økonomiske udvikling i de pågældende regioner.

Sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse

Regionsudvalget

| 26. | mener, at sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse er et effektivt middel til at sikre befolkningens sundhed og begrænse de støt stigende sundhedsudgifter; |
| --- | --- |

26.

mener, at sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse er et effektivt middel til at sikre befolkningens sundhed og begrænse de støt stigende sundhedsudgifter;

| 27. | er overbevist om, at et godt helbred bør fremmes igennem hele livet med det sigte at give alle forudsætningerne og betingelserne for økonomisk uafhængighed, så de kan opnå fysisk, mentalt og socialt velvære i alle aldre; |
| --- | --- |

27.

er overbevist om, at et godt helbred bør fremmes igennem hele livet med det sigte at give alle forudsætningerne og betingelserne for økonomisk uafhængighed, så de kan opnå fysisk, mentalt og socialt velvære i alle aldre;

| 28. | støtter sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende foranstaltninger på flere planer og inden for alle sociale og økonomiske områder; |
| --- | --- |

28.

støtter sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende foranstaltninger på flere planer og inden for alle sociale og økonomiske områder;

| 29. | mener, at det er nødvendigt at iværksætte initiativer til at øge såvel børns som voksnes fysiske aktivitet og motion; |
| --- | --- |

29.

mener, at det er nødvendigt at iværksætte initiativer til at øge såvel børns som voksnes fysiske aktivitet og motion;

| 30. | opfordrer de lokale myndigheder til at støtte, fremme og udbrede kendskabet til organisationer, som samler folk af forskellige aldre, og hvis aktiviteter er koncentreret om samarbejde mellem forskellige generationer og udveksling af viden og erfaringer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer de lokale myndigheder til at støtte, fremme og udbrede kendskabet til organisationer, som samler folk af forskellige aldre, og hvis aktiviteter er koncentreret om samarbejde mellem forskellige generationer og udveksling af viden og erfaringer;

| 31. | understreger, at det er vigtigt at støtte børns og unges uddannelse på følgende områder:






  — | sund ernæring (plantning af køkkenhaver ved børnehaver og skoler, madlavning med kvalitet for øje); |
| --- | --- | --- |

31.

understreger, at det er vigtigt at støtte børns og unges uddannelse på følgende områder:

—

sund ernæring (plantning af køkkenhaver ved børnehaver og skoler, madlavning med kvalitet for øje);

| — | fysisk aktivitet (vandring og cykling, idrætsdage, konkurrencer blandt skoler, konkurrencer inden for rammerne af det grænseoverskridende samarbejde, sportsklubber og skolerejser og -udflugter); |
| --- | --- |

—

fysisk aktivitet (vandring og cykling, idrætsdage, konkurrencer blandt skoler, konkurrencer inden for rammerne af det grænseoverskridende samarbejde, sportsklubber og skolerejser og -udflugter);

| — | Miljø- og sundhedslære (naturlære på stedet, miljøbeskyttelsesprogram, grønne skoler, fremme af cykling, rulleskøjteløb og svømning blandt børn); |
| --- | --- |

—

Miljø- og sundhedslære (naturlære på stedet, miljøbeskyttelsesprogram, grønne skoler, fremme af cykling, rulleskøjteløb og svømning blandt børn);

| 32. | støtter initiativer, der fremmer sund ernæring til børn. I institutioner, der bespiser børn (skoler, børnehaver, institutioner for børn fra dårligt stillede familier eller problemfamilier), er det vigtigt at lægge vægt på at anvende ikke-modificerede fødevarer, som er dyrket på en miljørigtig måde, og som er fremstillet på en måde, der ikke medfører tab af værdifulde ingredienser; |
| --- | --- |

32.

støtter initiativer, der fremmer sund ernæring til børn. I institutioner, der bespiser børn (skoler, børnehaver, institutioner for børn fra dårligt stillede familier eller problemfamilier), er det vigtigt at lægge vægt på at anvende ikke-modificerede fødevarer, som er dyrket på en miljørigtig måde, og som er fremstillet på en måde, der ikke medfører tab af værdifulde ingredienser;

| 33. | mener, at det er nødvendigt at intensivere indsatsen for at fremme et godt helbred blandt voksne. Indsatsen bør være rettet mod såvel fysisk sundhed gennem støtte til sportsklubber og gymnastikhold for personer over 50 som aktiviteter, der skal mindske fremmedgørelsen over for samfundet, er kontaktfremmende og vænner folk til at foretage sig noget aktivt sammen med andre uanset deres fysiske form. Befolkningens aldring og sociale ændringer giver anledning til situationer, hvor voksne ofte bliver fremmede over for den gruppe, som de tidligere tilhørte (tab af job, skilsmisse, ægtefælles død). Ensomhed og manglende muligheder for en aktiv fritid sammen med andre kan have negative konsekvenser og endog føre til depression, et fænomen, der er kendt som »flugt ind i en sygdom«; |
| --- | --- |

33.

mener, at det er nødvendigt at intensivere indsatsen for at fremme et godt helbred blandt voksne. Indsatsen bør være rettet mod såvel fysisk sundhed gennem støtte til sportsklubber og gymnastikhold for personer over 50 som aktiviteter, der skal mindske fremmedgørelsen over for samfundet, er kontaktfremmende og vænner folk til at foretage sig noget aktivt sammen med andre uanset deres fysiske form. Befolkningens aldring og sociale ændringer giver anledning til situationer, hvor voksne ofte bliver fremmede over for den gruppe, som de tidligere tilhørte (tab af job, skilsmisse, ægtefælles død). Ensomhed og manglende muligheder for en aktiv fritid sammen med andre kan have negative konsekvenser og endog føre til depression, et fænomen, der er kendt som »flugt ind i en sygdom«;

| 34. | mener, at det kunne være en god idé for voksne i alderen 40, 50 og 60 eller derover at få foretaget et sundhedstjek med vægt på sundhedspædagogik: at bevare den rette kropsvægt gennem hele livet, at sikre et sundt hjerte-karsystem, et godt syn, at spise en kost, der kvalitativt og kvantitativt er tilpasset ens alder, og at komme af med ens dårlige vaner med udgangspunkt i eksisterende videnskabelig dokumentation. I den forbindelse skal der i særlig grad tages højde for, at sundhedsrisikoen for kvinder er anderledes end for mænd, når det drejer sig om hjerte-karsygdomme og hjerteanfald; |
| --- | --- |

34.

mener, at det kunne være en god idé for voksne i alderen 40, 50 og 60 eller derover at få foretaget et sundhedstjek med vægt på sundhedspædagogik: at bevare den rette kropsvægt gennem hele livet, at sikre et sundt hjerte-karsystem, et godt syn, at spise en kost, der kvalitativt og kvantitativt er tilpasset ens alder, og at komme af med ens dårlige vaner med udgangspunkt i eksisterende videnskabelig dokumentation. I den forbindelse skal der i særlig grad tages højde for, at sundhedsrisikoen for kvinder er anderledes end for mænd, når det drejer sig om hjerte-karsygdomme og hjerteanfald;

| 35. | understreger, at eftersom forebyggende sundhedspolitikker og politikker til fremme af en sund livsstil i de fleste tilfælde er det, der fungerer bedst, må de lokale og regionale myndigheder spille en fremtrædende rolle på disse områder, da de er tættest på borgerne og kender deres behov. De lokale og regionale myndigheders tætte kontakt til de lokale aktører (embedsmænd, arbejdstagere, sundhedsinstitutioner, fagforbund, tillidsfolk, sygekasser, skoler der gennemfører sundhedskampagner osv.) gør det nødvendigt at tage dem med i betragtning i gennemførelsen af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

35.

understreger, at eftersom forebyggende sundhedspolitikker og politikker til fremme af en sund livsstil i de fleste tilfælde er det, der fungerer bedst, må de lokale og regionale myndigheder spille en fremtrædende rolle på disse områder, da de er tættest på borgerne og kender deres behov. De lokale og regionale myndigheders tætte kontakt til de lokale aktører (embedsmænd, arbejdstagere, sundhedsinstitutioner, fagforbund, tillidsfolk, sygekasser, skoler der gennemfører sundhedskampagner osv.) gør det nødvendigt at tage dem med i betragtning i gennemførelsen af disse foranstaltninger;

| 36. | bemærker, at det er afgørende, at de lokale og regionale myndigheder bliver tæt inddraget i planlægningen og udformningen af forebyggelses- og oplysningsarbejdet i de kommende år, og at de får stillet de nødvendige midler til rådighed til at kunne gennemføre disse tiltag; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at det er afgørende, at de lokale og regionale myndigheder bliver tæt inddraget i planlægningen og udformningen af forebyggelses- og oplysningsarbejdet i de kommende år, og at de får stillet de nødvendige midler til rådighed til at kunne gennemføre disse tiltag;

| 37. | mener også, at det er nødvendigt at give dem ressourcer til at opbygge netværk, som vil give dem mulighed for at udveksle erfaringer på området og behandle andre problemer, der opstår i EU's regioner. |
| --- | --- |

37.

mener også, at det er nødvendigt at give dem ressourcer til at opbygge netværk, som vil give dem mulighed for at udveksle erfaringer på området og behandle andre problemer, der opstår i EU's regioner.

Udjævning af kvalitetsforskellene i sundhedssektoren for at fremme den decentrale samhørighed i Europa i forbindelse med Europa 2020-strategien

Regionsudvalget

| 38. | mener, at man i landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseoverskridende områder, fattige områder og bjergområder bør sætte ind for navnlig at sikre folk en passende adgang til sundhedsydelser og andre faktorer, der kan være medvirkende til at bevare et godt helbred igennem hele livet; |
| --- | --- |

38.

mener, at man i landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseoverskridende områder, fattige områder og bjergområder bør sætte ind for navnlig at sikre folk en passende adgang til sundhedsydelser og andre faktorer, der kan være medvirkende til at bevare et godt helbred igennem hele livet;

| 39. | anbefaler, at der gøres mere udbredt brug af tilgængelige indikatorer med henblik på at forbedre den generelle sundhedstilstand i befolkningen, navnlig hos dem, hvis forventede kvalitetslevetid ligger under gennemsnittet og udjævne ulighederne i regionerne; |
| --- | --- |

39.

anbefaler, at der gøres mere udbredt brug af tilgængelige indikatorer med henblik på at forbedre den generelle sundhedstilstand i befolkningen, navnlig hos dem, hvis forventede kvalitetslevetid ligger under gennemsnittet og udjævne ulighederne i regionerne;

| 40. | understreger betydningen af at sikre en systematisk indsamling af de data, der er nødvendige for at identificere, analysere og overvåge sundhedsindikatorer for den europæiske befolkning, således at der kan drages konklusioner og udarbejdes forslag og anbefalinger om foranstaltninger til sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme såvel som fjernelse af eventuelle sundhedsrisici, og af, at der fastlægges et begrænset sæt data, som kan deles og udveksles på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, og som gør det muligt at udarbejde det pågældende antal indikatorer; |
| --- | --- |

40.

understreger betydningen af at sikre en systematisk indsamling af de data, der er nødvendige for at identificere, analysere og overvåge sundhedsindikatorer for den europæiske befolkning, således at der kan drages konklusioner og udarbejdes forslag og anbefalinger om foranstaltninger til sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme såvel som fjernelse af eventuelle sundhedsrisici, og af, at der fastlægges et begrænset sæt data, som kan deles og udveksles på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, og som gør det muligt at udarbejde det pågældende antal indikatorer;

| 41. | er overbevist om, at det ville være en god idé at udarbejde beskæftigelsesindikatorer for sundheds- og plejepersonalet og søge at udjævne de indbyrdes forskelle, navnlig i de lande, der endnu ikke tager udgangspunkt i disse indikatorer. Det er ønskeligt at inddrage de regionale myndigheder i disse aktiviteter; |
| --- | --- |

41.

er overbevist om, at det ville være en god idé at udarbejde beskæftigelsesindikatorer for sundheds- og plejepersonalet og søge at udjævne de indbyrdes forskelle, navnlig i de lande, der endnu ikke tager udgangspunkt i disse indikatorer. Det er ønskeligt at inddrage de regionale myndigheder i disse aktiviteter;

| 42. | anbefaler at overvåge sundhedspersonalets beskæftigelsesindikatorer og deres migration med henblik på at sikre, at sundhedssystemet fungerer optimalt i alle EU's regioner, og sikre tilgængelige data, der gør det muligt at kompensere områder, der investerer i uddannelse uden at opnå noget afkast af investeringen; |
| --- | --- |

42.

anbefaler at overvåge sundhedspersonalets beskæftigelsesindikatorer og deres migration med henblik på at sikre, at sundhedssystemet fungerer optimalt i alle EU's regioner, og sikre tilgængelige data, der gør det muligt at kompensere områder, der investerer i uddannelse uden at opnå noget afkast af investeringen;

| 43. | støtter foranstaltninger, der tager sigte på udarbejdelse af standarder for god praksis og udveksling af »god praksis« mellem regioner, der ligner hinanden; |
| --- | --- |

43.

støtter foranstaltninger, der tager sigte på udarbejdelse af standarder for god praksis og udveksling af »god praksis« mellem regioner, der ligner hinanden;

| 44. | opfordrer til at gennemføre en analyse, der tager hensyn til projekternes økonomiske konsekvenser på regionalt plan, og som viser afkastet af investeringer i sundhedsprojekter. Målet er en ex post-evaluering af de politiske strategier, der er blevet gennemført Det bør peges på redskaber, der gør det muligt at foretage ikke alene en ex post-, men også en ex ante- eller foregribende evaluering, som f.eks. sundhedskonsekvensvurderingen (SKV); |
| --- | --- |

44.

opfordrer til at gennemføre en analyse, der tager hensyn til projekternes økonomiske konsekvenser på regionalt plan, og som viser afkastet af investeringer i sundhedsprojekter. Målet er en ex post-evaluering af de politiske strategier, der er blevet gennemført Det bør peges på redskaber, der gør det muligt at foretage ikke alene en ex post-, men også en ex ante- eller foregribende evaluering, som f.eks. sundhedskonsekvensvurderingen (SKV);

| 45. | opfordrer til at inddrage sundhedsindikatorer og -målsætninger i Europa 2020-strategien med henblik på en intelligent og afbalanceret udvikling, der kan bidrage til at bekæmpe social udstødelse; |
| --- | --- |

45.

opfordrer til at inddrage sundhedsindikatorer og -målsætninger i Europa 2020-strategien med henblik på en intelligent og afbalanceret udvikling, der kan bidrage til at bekæmpe social udstødelse;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at udvikle passende sundhedsindikatorer, der skal tage fuldt hensyn til regionale forhold; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at udvikle passende sundhedsindikatorer, der skal tage fuldt hensyn til regionale forhold;

| 47. | opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte projekter vedrørende regionale indikatorer, såsom I2SARE, og til at sikre, at der når indikatorerne er blevet fastlagt og deres anvendelighed bevist er strukturer til indsamling og analyse af data, som fortsætter arbejdet med disse projekter. Desuden bør alt dette arbejde offentliggøres i videst muligt omfang for at sætte regionerne i stand til at udveksle erfaringer og bedste praksis. |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte projekter vedrørende regionale indikatorer, såsom I2SARE, og til at sikre, at der når indikatorerne er blevet fastlagt og deres anvendelighed bevist er strukturer til indsamling og analyse af data, som fortsætter arbejdet med disse projekter. Desuden bør alt dette arbejde offentliggøres i videst muligt omfang for at sætte regionerne i stand til at udveksle erfaringer og bedste praksis.

Princippet om at integrere sundhedsaspektet i alle politikker på alle forvaltningsniveauer

Regionsudvalget

| 48. | mener, at gennemførelse af princippet om at integrere sundhedsaspektet i alle politikker kræver bedre koordinering mellem Kommissionens forskellige generaldirektorater og forudsætter, at Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (GD SANCO) udstyres med værktøjer til at overvåge, om alle Kommissionens generaldirektorater overholder dette princip; |
| --- | --- |

48.

mener, at gennemførelse af princippet om at integrere sundhedsaspektet i alle politikker kræver bedre koordinering mellem Kommissionens forskellige generaldirektorater og forudsætter, at Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (GD SANCO) udstyres med værktøjer til at overvåge, om alle Kommissionens generaldirektorater overholder dette princip;

| 49. | understreger, at for at dette mål kan nås, kræver det, at alle deltagere i beslutningsprocessen betragter overholdelsen af dette princip som en ufravigelig betingelse i forbindelse med alle deres aktiviteter; |
| --- | --- |

49.

understreger, at for at dette mål kan nås, kræver det, at alle deltagere i beslutningsprocessen betragter overholdelsen af dette princip som en ufravigelig betingelse i forbindelse med alle deres aktiviteter;

| 50. | understreger, at integration af sundhedsaspektet i alle politikker er et universelt princip, og at det for at kunne blive en realitet på lokalt og regionalt plan forudsætter et stærkt engagement fra alle de decentrale aktørers side. |
| --- | --- |

50.

understreger, at integration af sundhedsaspektet i alle politikker er et universelt princip, og at det for at kunne blive en realitet på lokalt og regionalt plan forudsætter et stærkt engagement fra alle de decentrale aktørers side.

Europas sundhedsvæsener står over for nye udfordringer

Regionsudvalget

| 51. | anbefaler, at Kommissionen fremlægger en evaluering af brugen af nye IKT-løsninger for at hjælpe sundhedsvæsenet med at ruste sig til fremtiden, specielt i lyset af den aldrende befolkning og behandlingen af kroniske sygdomme. RU understreger, at tjenesteydelser på sundhedsområdet er nødvendige set fra brugernes synspunkt. Eksisterende specialiserede rådgivningsstrukturer og lokale tilbud om sygdomsforebyggelse bør tilrettelægges på en geografisk set hensigtsmæssig måde og i særlig grad kombineres med tilbud i ældreplejen. Kommunernes kompetencer vedrørende varetagelsen af almene sundhedstjenester for ældre borgere skal styrkes i den henseende; |
| --- | --- |

51.

anbefaler, at Kommissionen fremlægger en evaluering af brugen af nye IKT-løsninger for at hjælpe sundhedsvæsenet med at ruste sig til fremtiden, specielt i lyset af den aldrende befolkning og behandlingen af kroniske sygdomme. RU understreger, at tjenesteydelser på sundhedsområdet er nødvendige set fra brugernes synspunkt. Eksisterende specialiserede rådgivningsstrukturer og lokale tilbud om sygdomsforebyggelse bør tilrettelægges på en geografisk set hensigtsmæssig måde og i særlig grad kombineres med tilbud i ældreplejen. Kommunernes kompetencer vedrørende varetagelsen af almene sundhedstjenester for ældre borgere skal styrkes i den henseende;

| 52. | støtter initiativer til at indføre ny teknologi, f.eks. sygesikringskort, som gør det muligt at få adgang til den elektroniske sygejournal eller til et sæt af de vigtigste stamoplysninger om patienten eller andre løsninger, som for personer med dårligt helbred, ældre, psykisk syge, eller dårligt uddannede ville gøre det muligt/lettere at modtage lægebehandling i livstruende situationer, og som for personer, der pga. sprogbarrierer har kommunikationsvanskeligheder, ville gøre det muligt at modtage lægebehandling i et andet land end der, hvor de er forsikret eller har ret til sundhedsydelser i et nationalt sundhedssystem. Det elektroniske system, som skal være et sikkert system, kunne bruges til informationsudveksling mellem sundhedspersonalet og lette umiddelbar adgang til patientens sygejournal, oplysninger om kroniske sygdomme, anbefalet videre behandling, hvilket er uvurderligt i denne tid med stigende patientmobilitet og ret til behandling på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

52.

støtter initiativer til at indføre ny teknologi, f.eks. sygesikringskort, som gør det muligt at få adgang til den elektroniske sygejournal eller til et sæt af de vigtigste stamoplysninger om patienten eller andre løsninger, som for personer med dårligt helbred, ældre, psykisk syge, eller dårligt uddannede ville gøre det muligt/lettere at modtage lægebehandling i livstruende situationer, og som for personer, der pga. sprogbarrierer har kommunikationsvanskeligheder, ville gøre det muligt at modtage lægebehandling i et andet land end der, hvor de er forsikret eller har ret til sundhedsydelser i et nationalt sundhedssystem. Det elektroniske system, som skal være et sikkert system, kunne bruges til informationsudveksling mellem sundhedspersonalet og lette umiddelbar adgang til patientens sygejournal, oplysninger om kroniske sygdomme, anbefalet videre behandling, hvilket er uvurderligt i denne tid med stigende patientmobilitet og ret til behandling på tværs af grænserne;

| 53. | understreger, at det er nødvendigt at støtte de lokale og regionale myndigheder, så de kan opretholde sundhedssystemerne og reagere effektivt på de problemer, som man for tiden slås med i tyndt befolkede regioner og regioner, hvor befolkningen bor meget spredt, samt i områder med en varierende tilstrømning af turister; |
| --- | --- |

53.

understreger, at det er nødvendigt at støtte de lokale og regionale myndigheder, så de kan opretholde sundhedssystemerne og reagere effektivt på de problemer, som man for tiden slås med i tyndt befolkede regioner og regioner, hvor befolkningen bor meget spredt, samt i områder med en varierende tilstrømning af turister;

| 54. | fremhæver, at det er nødvendigt at arbejde tæt sammen med de internationale organisationer, herunder især Verdenssundhedsorganisationen (WHO), om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

54.

fremhæver, at det er nødvendigt at arbejde tæt sammen med de internationale organisationer, herunder især Verdenssundhedsorganisationen (WHO), om dette spørgsmål;

| 55. | understreger behovet for, at samtlige aktører i medlemsstaternes sundhedsvæsener deltager i udarbejdelsen af udviklings- og driftsplanerne (input fra foreninger, regioner, organisationer der formulerer sundhedspolitikken i EU-landene, institutioner der uddanner sundhedspersonale); |
| --- | --- |

55.

understreger behovet for, at samtlige aktører i medlemsstaternes sundhedsvæsener deltager i udarbejdelsen af udviklings- og driftsplanerne (input fra foreninger, regioner, organisationer der formulerer sundhedspolitikken i EU-landene, institutioner der uddanner sundhedspersonale);

| 56. | anmoder om at blive inddraget i ad hoc-arbejdsgrupperne for at lette udvekslingen af god praksis; |
| --- | --- |

56.

anmoder om at blive inddraget i ad hoc-arbejdsgrupperne for at lette udvekslingen af god praksis;

| 57. | understreger, at udvalget støtter den nyligt indgåede aftale i Rådet om forslaget til et direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser, bestemmelserne om oprindelsesland og refusion af udgifter til behandling; |
| --- | --- |

57.

understreger, at udvalget støtter den nyligt indgåede aftale i Rådet om forslaget til et direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser, bestemmelserne om oprindelsesland og refusion af udgifter til behandling;

| 58. | foreslår, at Europa-Parlamentet overvejer at opgive sit krav om indførelse af et »voucher-system« – hvor hospitalet forpligtes til at modregne behandlingsudgifter direkte hos den udenlandske sygeforsikringsinstitution – og sit krav om en begrænsning af de kriterier for forhåndsgodkendelse af hospitalsbehandling i et andet EU-land, som Rådet har vedtaget. |
| --- | --- |

58.

foreslår, at Europa-Parlamentet overvejer at opgive sit krav om indførelse af et »voucher-system« – hvor hospitalet forpligtes til at modregne behandlingsudgifter direkte hos den udenlandske sygeforsikringsinstitution – og sit krav om en begrænsning af de kriterier for forhåndsgodkendelse af hospitalsbehandling i et andet EU-land, som Rådet har vedtaget.

Behovet for en reel inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i strategiens gennemførelse

Regionsudvalget

| 59. | anmoder om på fast basis at blive inviteret til at deltage i arbejdet i arbejdsgruppen på højt plan om folkesundhed; |
| --- | --- |

59.

anmoder om på fast basis at blive inviteret til at deltage i arbejdet i arbejdsgruppen på højt plan om folkesundhed;

| 60. | anmoder om, at man, når arbejdsgruppen om folkesundhed behandler spørgsmål, der henhører under de lokale eller regionale myndigheder i medlemsstaterne, inviterer en repræsentant for disse myndigheder til at deltage i drøftelserne; |
| --- | --- |

60.

anmoder om, at man, når arbejdsgruppen om folkesundhed behandler spørgsmål, der henhører under de lokale eller regionale myndigheder i medlemsstaterne, inviterer en repræsentant for disse myndigheder til at deltage i drøftelserne;

| 61. | anmoder om, at Regionsudvalget inddrages i arbejdet i visse af de tematiske arbejdsgrupper, der er nedsat på EU-plan; |
| --- | --- |

61.

anmoder om, at Regionsudvalget inddrages i arbejdet i visse af de tematiske arbejdsgrupper, der er nedsat på EU-plan;

| 62. | hilser det velkomment, at Kommissionens GD SANCO har taget initiativ til i samarbejde med Regionsudvalget at iværksætte nogle projekter, som sigter mod at bane vej for at inddrage de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af strategien; |
| --- | --- |

62.

hilser det velkomment, at Kommissionens GD SANCO har taget initiativ til i samarbejde med Regionsudvalget at iværksætte nogle projekter, som sigter mod at bane vej for at inddrage de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af strategien;

| 63. | konstaterer, at nedsættelsen af udvalgets tekniske platform for samarbejde på sundhedsområdet burde gøre det lettere for de lokale og regionale myndigheder at overtage den europæiske sundhedsstrategi og fremme gennemførelsen heraf, navnlig takket være udveksling af god praksis, og at platformen dermed er et skridt i den rigtige retning. |
| --- | --- |

63.

konstaterer, at nedsættelsen af udvalgets tekniske platform for samarbejde på sundhedsområdet burde gøre det lettere for de lokale og regionale myndigheder at overtage den europæiske sundhedsstrategi og fremme gennemførelsen heraf, navnlig takket være udveksling af god praksis, og at platformen dermed er et skridt i den rigtige retning.

Bruxelles, den 2. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/43

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Samhørighedspolitik: strategirapport 2010 om gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013«

2011/C 42/09

REGIONSUDVALGET

| — | beklager, at europæiske projekter pga. de komplekse støttemekanismer mere og mere har fokus på, at de skal være i overensstemmelse med de administrative procedurer frem for at følge en bestemt udviklingsstrategi; |
| --- | --- |

—

beklager, at europæiske projekter pga. de komplekse støttemekanismer mere og mere har fokus på, at de skal være i overensstemmelse med de administrative procedurer frem for at følge en bestemt udviklingsstrategi;

| — | understreger, at opsplitningen af EU's støtte hindrer en effektiv gennemførelse af projekterne og gør det vanskeligt at fokusere på fælles udviklingsprioriteter; |
| --- | --- |

—

understreger, at opsplitningen af EU's støtte hindrer en effektiv gennemførelse af projekterne og gør det vanskeligt at fokusere på fælles udviklingsprioriteter;

| — | opfordrer til en intelligent tilgang med hensyn til fremtidige ændringer af strukturfondsreglerne, da hyppige ændringer giver administrative byrder og forsinkelser i gennemførelsen; |
| --- | --- |

—

opfordrer til en intelligent tilgang med hensyn til fremtidige ændringer af strukturfondsreglerne, da hyppige ændringer giver administrative byrder og forsinkelser i gennemførelsen;

| — | er overbevist om, at en tæt inddragelse af lokale og regionale myndigheder i udformningen af de operationelle programmer baner vejen for mere realistiske projekter, som endda i højere grad opfylder de territoriale behov og sikrer en effektiv anvendelse af midlerne; |
| --- | --- |

—

er overbevist om, at en tæt inddragelse af lokale og regionale myndigheder i udformningen af de operationelle programmer baner vejen for mere realistiske projekter, som endda i højere grad opfylder de territoriale behov og sikrer en effektiv anvendelse af midlerne;

| — | beklager, at konkret dokumentation for samhørighedspolitikkens resultater og effektivitet ikke omhandles i de tilgængelige studier, analyser og rapporter, idet disse hovedsageligt beskriver, hvor mange fondsmidler der er anvendt, og hvilke programmer der er gennemført, snarere end projekternes reelle resultater og betydning for regionens vækst; |
| --- | --- |

—

beklager, at konkret dokumentation for samhørighedspolitikkens resultater og effektivitet ikke omhandles i de tilgængelige studier, analyser og rapporter, idet disse hovedsageligt beskriver, hvor mange fondsmidler der er anvendt, og hvilke programmer der er gennemført, snarere end projekternes reelle resultater og betydning for regionens vækst;

| — | har den holdning, at der, for at få et bedre billede af politikkens resultater og de strukturelle ændringer, den har medført, skal vedtages en rapporteringsmetode, som har et primært fokus på resultater og et sekundært fokus på anvendelsen af midler. |
| --- | --- |

—

har den holdning, at der, for at få et bedre billede af politikkens resultater og de strukturelle ændringer, den har medført, skal vedtages en rapporteringsmetode, som har et primært fokus på resultater og et sekundært fokus på anvendelsen af midler.

| Ordfører | : | Constantin Ostaficiuc (RO/PPE), formand for Timiș amtsråd |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Samhørighedspolitik: Strategirapport 2010 om gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013
  KOM(2010) 110 endelig |

Ordfører

:

Constantin Ostaficiuc (RO/PPE), formand for Timiș amtsråd

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Samhørighedspolitik: Strategirapport 2010 om gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013

KOM(2010) 110 endelig

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder, at den generelle forordning omhandler strategirapporter med det mål at tilvejebringe tidlig dokumentation og resultater i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken for perioden 2007-2013. Strategirapporter vil fremhæve behovet for at skabe optimale resultater af EU's samhørighedspolitiske foranstaltninger på lokalt, regionalt og nationalt niveau; |
| --- | --- |

1.

bifalder, at den generelle forordning omhandler strategirapporter med det mål at tilvejebringe tidlig dokumentation og resultater i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken for perioden 2007-2013. Strategirapporter vil fremhæve behovet for at skabe optimale resultater af EU's samhørighedspolitiske foranstaltninger på lokalt, regionalt og nationalt niveau;

| 2. | beklager, at europæiske projekter pga. de komplekse støttemekanismer mere og mere har fokus på, at de skal være i overensstemmelse med de administrative procedurer frem for at følge en bestemt udviklingsstrategi. Dette betragtes som en ud af flere væsentlige barrierer for en effektiv og hurtig gennemførelse af de operationelle programmer. Projektudviklere mister overblikket over projekternes overordnede mål, indhold og resultater og fokuserer hovedsageligt på at overholde reglerne og opfylde kravene til finansiel kontrol; |
| --- | --- |

2.

beklager, at europæiske projekter pga. de komplekse støttemekanismer mere og mere har fokus på, at de skal være i overensstemmelse med de administrative procedurer frem for at følge en bestemt udviklingsstrategi. Dette betragtes som en ud af flere væsentlige barrierer for en effektiv og hurtig gennemførelse af de operationelle programmer. Projektudviklere mister overblikket over projekternes overordnede mål, indhold og resultater og fokuserer hovedsageligt på at overholde reglerne og opfylde kravene til finansiel kontrol;

| 3. | minder om, at samhørighedspolitikken, i modsætning til EU's sektorpolitikker, tager højde for de enkelte områders økonomiske, sociale, kulturelle og administrative karakteristika, og at politikkens mål netop er at tilpasse EU's indsats til disse forhold. Derfor skal EU i forbindelse med sine fremtidige politiske reformer undgå enhver form for standardisering, der kan hindre en bæredygtig territorial udvikling, som tager højde for de pågældende områders behov; |
| --- | --- |

3.

minder om, at samhørighedspolitikken, i modsætning til EU's sektorpolitikker, tager højde for de enkelte områders økonomiske, sociale, kulturelle og administrative karakteristika, og at politikkens mål netop er at tilpasse EU's indsats til disse forhold. Derfor skal EU i forbindelse med sine fremtidige politiske reformer undgå enhver form for standardisering, der kan hindre en bæredygtig territorial udvikling, som tager højde for de pågældende områders behov;

| 4. | understreger, at opsplitningen af EU's støtte hindrer en effektiv gennemførelse af projekterne og gør det vanskeligt at fokusere på fælles udviklingsprioriteter. Dette spørgsmål bør under fremtidige programmeringer behandles seriøst på alle niveauer i forbindelse med debatter om en reform af samhørighedspolitikken og revision af EU's budget; |
| --- | --- |

4.

understreger, at opsplitningen af EU's støtte hindrer en effektiv gennemførelse af projekterne og gør det vanskeligt at fokusere på fælles udviklingsprioriteter. Dette spørgsmål bør under fremtidige programmeringer behandles seriøst på alle niveauer i forbindelse med debatter om en reform af samhørighedspolitikken og revision af EU's budget;

| 5. | anbefaler Kommissionen at forsøge at undgå en alt for rigorøs anvendelse af de lovpligtige strategier, der måske ikke er i tråd med de lokale behov, særlige forhold og udviklingsmuligheder, og at prøve at arbejde i partnerskab med de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

5.

anbefaler Kommissionen at forsøge at undgå en alt for rigorøs anvendelse af de lovpligtige strategier, der måske ikke er i tråd med de lokale behov, særlige forhold og udviklingsmuligheder, og at prøve at arbejde i partnerskab med de lokale og regionale myndigheder;

| 6. | mener, at politikkens tilpasning til finansielle og økonomiske chok skal behandles i fremtidig lovgivning for at øge EU's kapacitet til at gribe ind, tilpasse sin indsats til nye økonomiske og sociale situationer samt fremskynde projekters gennemførelse; |
| --- | --- |

6.

mener, at politikkens tilpasning til finansielle og økonomiske chok skal behandles i fremtidig lovgivning for at øge EU's kapacitet til at gribe ind, tilpasse sin indsats til nye økonomiske og sociale situationer samt fremskynde projekters gennemførelse;

| 7. | opfordrer til en intelligent tilgang med hensyn til fremtidige ændringer af strukturfondsreglerne, da hyppige ændringer giver administrative byrder og forsinkelser i gennemførelsen. Den normale praksis med at fastlægge regler og standarder med tilbagevirkende kraft vanskeliggør gennemførelsen og skal derfor undgås fremover. Kommissionen bør blive bedre til at foregribe konsekvenserne af forordninger, så de bliver mere konsistente og lettere at anvende; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til en intelligent tilgang med hensyn til fremtidige ændringer af strukturfondsreglerne, da hyppige ændringer giver administrative byrder og forsinkelser i gennemførelsen. Den normale praksis med at fastlægge regler og standarder med tilbagevirkende kraft vanskeliggør gennemførelsen og skal derfor undgås fremover. Kommissionen bør blive bedre til at foregribe konsekvenserne af forordninger, så de bliver mere konsistente og lettere at anvende;

| 8. | er overbevist om, at der er et direkte forhold mellem følgende tre elementer: (1) de lokale og regionale myndigheders deltagelse, (2) anvendelsen af midler og (3) en vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikkens mål i programmeringsperioden og i projektfaserne. En tæt inddragelse af lokale og regionale myndigheder i udformningen af de operationelle programmer baner vejen for mere realistiske projekter, som endda i højere grad opfylder de territoriale behov og sikrer en effektiv anvendelse af midlerne; |
| --- | --- |

8.

er overbevist om, at der er et direkte forhold mellem følgende tre elementer: (1) de lokale og regionale myndigheders deltagelse, (2) anvendelsen af midler og (3) en vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikkens mål i programmeringsperioden og i projektfaserne. En tæt inddragelse af lokale og regionale myndigheder i udformningen af de operationelle programmer baner vejen for mere realistiske projekter, som endda i højere grad opfylder de territoriale behov og sikrer en effektiv anvendelse af midlerne;

| 9. | er stærkt overbevist om, at de lokale og regionale myndigheder skal tilskyndes til modernisering og innovation for at skabe bedre gennemførelsesmekanismer. RU opfordrer desuden til styrkelse af det territoriale forvaltningsniveau gennem kapacitetsopbygning og decentralisering af samhørighedspolitikken. |
| --- | --- |

9.

er stærkt overbevist om, at de lokale og regionale myndigheder skal tilskyndes til modernisering og innovation for at skabe bedre gennemførelsesmekanismer. RU opfordrer desuden til styrkelse af det territoriale forvaltningsniveau gennem kapacitetsopbygning og decentralisering af samhørighedspolitikken.

En mere effektiv rapportering

| 10. | understreger, hvor stor betydning samhørighedspolitikken har for udviklingen i regioner og byer og for at gøre dem bedre til at tilpasse sig i en globaliseret økonomi. RU beklager dog, at konkret dokumentation for samhørighedspolitikkens resultater og effektivitet ikke omhandles i de tilgængelige studier, analyser og rapporter, idet disse hovedsageligt beskriver, hvor mange fondsmidler der er anvendt, og hvilke programmer der er gennemført, snarere end projekternes reelle resultater og betydning for regionens vækst; |
| --- | --- |

10.

understreger, hvor stor betydning samhørighedspolitikken har for udviklingen i regioner og byer og for at gøre dem bedre til at tilpasse sig i en globaliseret økonomi. RU beklager dog, at konkret dokumentation for samhørighedspolitikkens resultater og effektivitet ikke omhandles i de tilgængelige studier, analyser og rapporter, idet disse hovedsageligt beskriver, hvor mange fondsmidler der er anvendt, og hvilke programmer der er gennemført, snarere end projekternes reelle resultater og betydning for regionens vækst;

| 11. | mener, at anbefalingerne i strategirapporterne bør betragtes som et værdifuldt input til udarbejdelsen af fremtidens europæiske og nationale strategiske referencerammer, så fejltagelser ikke gentages. I den sammenhæng skal der være mere fokus på den kvalitative evaluering af politikken, særligt hvad angår store projekter, frem for at fortolke statistiske data. Samhørighedspolitikkens sande værdi skal måles gennem de opnåede resultater og den løftestangseffekt, der skabes på nationalt og territorialt niveau (1); |
| --- | --- |

11.

mener, at anbefalingerne i strategirapporterne bør betragtes som et værdifuldt input til udarbejdelsen af fremtidens europæiske og nationale strategiske referencerammer, så fejltagelser ikke gentages. I den sammenhæng skal der være mere fokus på den kvalitative evaluering af politikken, særligt hvad angår store projekter, frem for at fortolke statistiske data. Samhørighedspolitikkens sande værdi skal måles gennem de opnåede resultater og den løftestangseffekt, der skabes på nationalt og territorialt niveau (1);

| 12. | mener, at europæiske og nationale rapporter på mere struktureret vis bør redegøre for, hvorfor midtvejsmålene ikke er nået, idet både de interne og eksterne faktorer skal angives; |
| --- | --- |

12.

mener, at europæiske og nationale rapporter på mere struktureret vis bør redegøre for, hvorfor midtvejsmålene ikke er nået, idet både de interne og eksterne faktorer skal angives;

| 13. | har den holdning, at der, for at få et bedre billede af politikkens resultater og de strukturelle ændringer, den har medført, skal vedtages en rapporteringsmetode, som har et primært fokus på resultater og et sekundært fokus på anvendelsen af midler. Referencepunktet for evalueringen bør være de kort-, mellemlang- og langsigtede resultater samt politikkens løftestangseffekt. Resultater udtrykt både kvantitativt og kvalitativt vil gøre rapporterne mere strategisk orienterede; |
| --- | --- |

13.

har den holdning, at der, for at få et bedre billede af politikkens resultater og de strukturelle ændringer, den har medført, skal vedtages en rapporteringsmetode, som har et primært fokus på resultater og et sekundært fokus på anvendelsen af midler. Referencepunktet for evalueringen bør være de kort-, mellemlang- og langsigtede resultater samt politikkens løftestangseffekt. Resultater udtrykt både kvantitativt og kvalitativt vil gøre rapporterne mere strategisk orienterede;

| 14. | mener, at ændringer i den makroøkonomiske situation og de ændringer, det medfører i de operationelle programmer, bør forklares i rapporterne, således at rapporterne har større relevans for de nye økonomiske, finansielle, sociale eller miljømæssige situationer; |
| --- | --- |

14.

mener, at ændringer i den makroøkonomiske situation og de ændringer, det medfører i de operationelle programmer, bør forklares i rapporterne, således at rapporterne har større relevans for de nye økonomiske, finansielle, sociale eller miljømæssige situationer;

| 15. | mener, at tallene i Kommissionens rapport bekræfter den langsomme gennemførelse af programmer på politisk prioriterede nøgleområder såsom jernbanesektoren, energi, miljø, digital økonomi, social inklusion, forvaltning og kapacitetsopbygning. Dette lægger op til en dybtgående analyse af årsagerne til de dårlige resultater på disse områder samt til, at der træffes foranstaltninger, der kan forbedre situationen. På områder, hvor situationen skyldes prioritetsændringer pga. de økonomiske og sociale markedsbetingelser, bør det være muligt at omfordele for at opfylde mere akutte territoriale behov; |
| --- | --- |

15.

mener, at tallene i Kommissionens rapport bekræfter den langsomme gennemførelse af programmer på politisk prioriterede nøgleområder såsom jernbanesektoren, energi, miljø, digital økonomi, social inklusion, forvaltning og kapacitetsopbygning. Dette lægger op til en dybtgående analyse af årsagerne til de dårlige resultater på disse områder samt til, at der træffes foranstaltninger, der kan forbedre situationen. På områder, hvor situationen skyldes prioritetsændringer pga. de økonomiske og sociale markedsbetingelser, bør det være muligt at omfordele for at opfylde mere akutte territoriale behov;

| 16. | mener, at strategiske rapporter skal have mere fokus på de egentlige årsager til, at investeringer er blevet tilbageholdt, og om muligt indeholde en sammenfatning af feedback fra nationale, regionale og lokale myndigheder om gennemførelsen af de operationelle programmer; |
| --- | --- |

16.

mener, at strategiske rapporter skal have mere fokus på de egentlige årsager til, at investeringer er blevet tilbageholdt, og om muligt indeholde en sammenfatning af feedback fra nationale, regionale og lokale myndigheder om gennemførelsen af de operationelle programmer;

| 17. | mener, at lokale og regionale myndigheder er naturlige partnere for medlemsstaterne og Kommissionen, når der skal udarbejdes strategirapporter, idet de er tættest på borgerne og de lokale virksomheder, der kender til realiteterne i praksis. De kan give værdifulde løsninger til forbedring af gennemførelsen af politikken og bidrage til at skabe resultater og strategisk udvikling. Med udgangspunkt i rapporter og resultater bør der indledes debatter mellem lokale og regionale myndigheder og forvaltningsmyndigheder med henblik på at analysere de udfordringer, de står over for, og fastlægge passende foranstaltninger for at skabe bedre resultater; |
| --- | --- |

17.

mener, at lokale og regionale myndigheder er naturlige partnere for medlemsstaterne og Kommissionen, når der skal udarbejdes strategirapporter, idet de er tættest på borgerne og de lokale virksomheder, der kender til realiteterne i praksis. De kan give værdifulde løsninger til forbedring af gennemførelsen af politikken og bidrage til at skabe resultater og strategisk udvikling. Med udgangspunkt i rapporter og resultater bør der indledes debatter mellem lokale og regionale myndigheder og forvaltningsmyndigheder med henblik på at analysere de udfordringer, de står over for, og fastlægge passende foranstaltninger for at skabe bedre resultater;

| 18. | mener, at nationale, regionale og lokale myndigheder bør kunne anmode om og modtage støtte fra Kommissionens tjenestegrene, når de støder på vanskeligheder i forbindelse med planlægningen af forvaltnings-, kontrol- og regnskabssystemerne. En bedre forståelse for de nationale, regionale og lokale myndigheders problemer med oprettelsen af disse lovpligtige systemer kan bidrage til en fortsat forbedring af gennemførelsen af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

18.

mener, at nationale, regionale og lokale myndigheder bør kunne anmode om og modtage støtte fra Kommissionens tjenestegrene, når de støder på vanskeligheder i forbindelse med planlægningen af forvaltnings-, kontrol- og regnskabssystemerne. En bedre forståelse for de nationale, regionale og lokale myndigheders problemer med oprettelsen af disse lovpligtige systemer kan bidrage til en fortsat forbedring af gennemførelsen af samhørighedspolitikken;

| 19. | mener, at mere af den gode praksis, der fremgår af rapporterne, bør udbredes blandt de lokale og regionale myndigheder. Udbredelsen af bedste praksis skal ikke begrænses til internetplatforme og konferencer. Der bør tilskyndes til andre og mere effektive metoder, som f.eks. peer review, udveksling af personale og studiebesøg. |
| --- | --- |

19.

mener, at mere af den gode praksis, der fremgår af rapporterne, bør udbredes blandt de lokale og regionale myndigheder. Udbredelsen af bedste praksis skal ikke begrænses til internetplatforme og konferencer. Der bør tilskyndes til andre og mere effektive metoder, som f.eks. peer review, udveksling af personale og studiebesøg.

Fremtidige forordninger (efter 2013)

| 20. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage højde for den vertikale og horisontale approach i fremtidige strategirapporter, så der rettes mere opmærksomhed mod territoriale ændringer og opnåelsen af samhørighedspolitikkens territoriale mål. 2010-rapporten har fokus på at analysere resultaterne i de forskellige sektorer, og den omhandler ikke territoriale aspekter og strukturelle ændringer på det praktiske niveau; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage højde for den vertikale og horisontale approach i fremtidige strategirapporter, så der rettes mere opmærksomhed mod territoriale ændringer og opnåelsen af samhørighedspolitikkens territoriale mål. 2010-rapporten har fokus på at analysere resultaterne i de forskellige sektorer, og den omhandler ikke territoriale aspekter og strukturelle ændringer på det praktiske niveau;

| 21. | mener, at Kommissionen – med henblik på fremtidig programmering og for at fremme politiklæring – allerede nu bør indlede en debat med de lokale og regionale myndigheder og aktører om uddelegering, subsidiaritet, forenkling, adgangen til fonde og nye evalueringsindikatorer, muligvis gennem internetbaserede interaktive kommunikationsværktøjer; |
| --- | --- |

21.

mener, at Kommissionen – med henblik på fremtidig programmering og for at fremme politiklæring – allerede nu bør indlede en debat med de lokale og regionale myndigheder og aktører om uddelegering, subsidiaritet, forenkling, adgangen til fonde og nye evalueringsindikatorer, muligvis gennem internetbaserede interaktive kommunikationsværktøjer;

| 22. | mener, at Kommissionen bør finde bedre synergier mellem strategirapporterne og andre typer rapporter, nærmere betegnet statusrapporterne om den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed samt rapporterne om gennemførelsen af Lissabonstrategiens nationale reformprogrammer angående gennemførelsen af Europa 2020-strategien. De strategiske rapporter bør omhandle alle overordnede indvirkninger af politikken på mellemlang og lang sigt. De skal være strategisk orienterede, så de også behandler merværdien og programmernes anvendelsesområde i hele EU samt deres forenelighed med andre EU strategier og med nationale strategier og programmer; |
| --- | --- |

22.

mener, at Kommissionen bør finde bedre synergier mellem strategirapporterne og andre typer rapporter, nærmere betegnet statusrapporterne om den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed samt rapporterne om gennemførelsen af Lissabonstrategiens nationale reformprogrammer angående gennemførelsen af Europa 2020-strategien. De strategiske rapporter bør omhandle alle overordnede indvirkninger af politikken på mellemlang og lang sigt. De skal være strategisk orienterede, så de også behandler merværdien og programmernes anvendelsesområde i hele EU samt deres forenelighed med andre EU strategier og med nationale strategier og programmer;

| 23. | mener, at rapportering ikke skal begrænses til en syvårig programmeringsperiode. Det skal være et løbende og dynamisk arbejde, der giver mulighed for en dybtgående vurdering af politikkens langsigtede resultater, som kan føre til forbedringer i den økonomiske, sociale og miljømæssige situation på lokalt og regionalt niveau. Strategiske rapporter bør være et incitament til forbedring. De bør indeholde realistiske anbefalinger og hjælpe til forbedring og til undgåelse af yderligere bureaukratisk arbejde; |
| --- | --- |

23.

mener, at rapportering ikke skal begrænses til en syvårig programmeringsperiode. Det skal være et løbende og dynamisk arbejde, der giver mulighed for en dybtgående vurdering af politikkens langsigtede resultater, som kan føre til forbedringer i den økonomiske, sociale og miljømæssige situation på lokalt og regionalt niveau. Strategiske rapporter bør være et incitament til forbedring. De bør indeholde realistiske anbefalinger og hjælpe til forbedring og til undgåelse af yderligere bureaukratisk arbejde;

| 24. | anbefaler anvendelsen af SISA-princippet (Single Information Single Audit), som er et konkret løsningsforslag til reduktion af de administrative byrder for både virksomheder og forvaltninger (2); |
| --- | --- |

24.

anbefaler anvendelsen af SISA-princippet (Single Information Single Audit), som er et konkret løsningsforslag til reduktion af de administrative byrder for både virksomheder og forvaltninger (2);

| 25. | anbefaler, at medlemsstaterne og Kommissionen inddrager de lokale og regionale myndigheder i forhandlingerne om de operationelle programmer, og at de sørger for, at betingelserne er til stede for en effektiv gennemførelse af partnerskabsprincippet. Der skal under fremtidige forhandlinger om de flerårige programmer fra 2014 og fremefter være en tættere dialog med lokale myndigheder på nationalt og europæisk niveau. Der skal rettes større opmærksomhed mod fordelingen af opgaver, administrativ kapacitet samt hvilke barrierer der i øjeblikket er for anvendelsen af fondsmidler på nationalt, regionalt og lokalt niveau, og det skal undgås, at indsatsen centraliseres på nationalt niveau. Argumentet om, at den lokale og regionale institutionelle ekspertise er rimelig lav, bør ikke betragtes som holdbart og bør ikke hindre en decentralisering af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

25.

anbefaler, at medlemsstaterne og Kommissionen inddrager de lokale og regionale myndigheder i forhandlingerne om de operationelle programmer, og at de sørger for, at betingelserne er til stede for en effektiv gennemførelse af partnerskabsprincippet. Der skal under fremtidige forhandlinger om de flerårige programmer fra 2014 og fremefter være en tættere dialog med lokale myndigheder på nationalt og europæisk niveau. Der skal rettes større opmærksomhed mod fordelingen af opgaver, administrativ kapacitet samt hvilke barrierer der i øjeblikket er for anvendelsen af fondsmidler på nationalt, regionalt og lokalt niveau, og det skal undgås, at indsatsen centraliseres på nationalt niveau. Argumentet om, at den lokale og regionale institutionelle ekspertise er rimelig lav, bør ikke betragtes som holdbart og bør ikke hindre en decentralisering af samhørighedspolitikken;

| 26. | mener, at trepartsaftaler mellem regioner, nationale myndigheder og Kommissionen kan være en mulig løsning. Dette vil skabe større politisk ansvarlighed og ejerskab; |
| --- | --- |

26.

mener, at trepartsaftaler mellem regioner, nationale myndigheder og Kommissionen kan være en mulig løsning. Dette vil skabe større politisk ansvarlighed og ejerskab;

| 27. | anbefaler, at der anvendes resultatbaserede mekanismer i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken, og at der gøres brug af vedtagne indikatorer til evaluering og resultatmåling, hvorved der opnås gensidigt ansvar for politikken; |
| --- | --- |

27.

anbefaler, at der anvendes resultatbaserede mekanismer i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken, og at der gøres brug af vedtagne indikatorer til evaluering og resultatmåling, hvorved der opnås gensidigt ansvar for politikken;

| 28. | opfordrer til at strømline programmeringen, overvågningen og evalueringen af samhørighedspolitikken med henblik på at forbedre Kommissionens rådgivende rolle og nedbringe de administrative byrder, der særligt er forbundet med kontrol og revision. Kommissionens tjenestegrene bør have ekspertise inden for sektorudvikling og territorial udvikling og denne ekspertise bør på sammenhængende vis være tilgængelig for medlemsstater, regioner og lokale myndigheder på alle stadier af programmeringscyklussen, dvs. under forberedelsen, forhandlingen og gennemførelsen; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til at strømline programmeringen, overvågningen og evalueringen af samhørighedspolitikken med henblik på at forbedre Kommissionens rådgivende rolle og nedbringe de administrative byrder, der særligt er forbundet med kontrol og revision. Kommissionens tjenestegrene bør have ekspertise inden for sektorudvikling og territorial udvikling og denne ekspertise bør på sammenhængende vis være tilgængelig for medlemsstater, regioner og lokale myndigheder på alle stadier af programmeringscyklussen, dvs. under forberedelsen, forhandlingen og gennemførelsen;

| 29. | anbefaler, at nationale, regionale og lokale myndigheders forpligtelser til medfinansiering af større strategiske projekter starter på tidligere stadier i forbindelse med godkendelsen af de operationelle programmer. De kunne endda indgå som et led i godkendelsen af de operationelle programmer; |
| --- | --- |

29.

anbefaler, at nationale, regionale og lokale myndigheders forpligtelser til medfinansiering af større strategiske projekter starter på tidligere stadier i forbindelse med godkendelsen af de operationelle programmer. De kunne endda indgå som et led i godkendelsen af de operationelle programmer;

| 30. | anmoder indtrængende Kommissionen om at fastlægge tydeligere krav for kontrolsystemer og kontrolspor og i den sammenhæng samarbejde tættere med forvaltningsmyndighederne, særligt i den periode, hvor betingelserne for de operationelle programmer fastlægges; |
| --- | --- |

30.

anmoder indtrængende Kommissionen om at fastlægge tydeligere krav for kontrolsystemer og kontrolspor og i den sammenhæng samarbejde tættere med forvaltningsmyndighederne, særligt i den periode, hvor betingelserne for de operationelle programmer fastlægges;

| 31. | bemærker, at n+2-reglen er særlig problematisk i det første år af programmeringsperioden pga. sen godkendelse af de operationelle programmer, offentliggørelse af indkaldelse af projektforslag, evaluering osv. og anmoder om, at n+3-reglen anvendes i alle EU's 27 medlemsstater i første halvdel af programmeringsperioden; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at n+2-reglen er særlig problematisk i det første år af programmeringsperioden pga. sen godkendelse af de operationelle programmer, offentliggørelse af indkaldelse af projektforslag, evaluering osv. og anmoder om, at n+3-reglen anvendes i alle EU's 27 medlemsstater i første halvdel af programmeringsperioden;

| 32. | anmoder om større støtte til udvikling og forvaltning af projekter, på områder med mindre administrativ og teknisk kapacitet, gennem teknisk bistand i forbindelse med gennemførelse af operationelle programmer. Derudover bifaldes instrumenter, der har fokus på at støtte udviklingen af store projekter som Jasper, Elena eller andre lignende eksisterende mekanismer; |
| --- | --- |

32.

anmoder om større støtte til udvikling og forvaltning af projekter, på områder med mindre administrativ og teknisk kapacitet, gennem teknisk bistand i forbindelse med gennemførelse af operationelle programmer. Derudover bifaldes instrumenter, der har fokus på at støtte udviklingen af store projekter som Jasper, Elena eller andre lignende eksisterende mekanismer;

| 33. | mener, at strukturfondene bør blive fuldt integrerede instrumenter, når det gælder EU's indsats på de forskellige områder, da den støtter de sektorspecifikke politikker. Indsatser under Den Europæiske Socialfond bør fortsat være en del af samhørighedspolitikken. Derudover bør fonde for udviklingen af landdistrikter koordineres bedre med andre strukturelle instrumenter med henblik på at undgå problemer (f.eks. ukoordinerede investeringstidsplaner, afgrænsningsproblemer og forskellige kriterier for støttetildeling) og fremme en integreret territorial udvikling. |
| --- | --- |

33.

mener, at strukturfondene bør blive fuldt integrerede instrumenter, når det gælder EU's indsats på de forskellige områder, da den støtter de sektorspecifikke politikker. Indsatser under Den Europæiske Socialfond bør fortsat være en del af samhørighedspolitikken. Derudover bør fonde for udviklingen af landdistrikter koordineres bedre med andre strukturelle instrumenter med henblik på at undgå problemer (f.eks. ukoordinerede investeringstidsplaner, afgrænsningsproblemer og forskellige kriterier for støttetildeling) og fremme en integreret territorial udvikling.

Forenkling

| 34. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at vurdere de resultater, der blev opnået gennem forenklingsforanstaltningerne fra 2008 og 2009, som medlemsstaterne har gennemført, og der skal i den anledning særligt fokuseres på forholdet mellem foranstaltningernes omkostninger og virkninger. Der er stadig behov for andre foranstaltninger, som kan bidrage væsentligt til det overordnede mål om at nedbringe de administrative byrder på alle niveauer af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at vurdere de resultater, der blev opnået gennem forenklingsforanstaltningerne fra 2008 og 2009, som medlemsstaterne har gennemført, og der skal i den anledning særligt fokuseres på forholdet mellem foranstaltningernes omkostninger og virkninger. Der er stadig behov for andre foranstaltninger, som kan bidrage væsentligt til det overordnede mål om at nedbringe de administrative byrder på alle niveauer af samhørighedspolitikken;

| 35. | opfordrer til anvendelse af proportionalitetsprincippet, så der kan findes en bedre balance mellem revisions- og kontrolarbejdet. Velgennemtænkte regler og love, der er enkle og nemme at fortolke og anvende, kan i betydelig grad nedbringe risikoen for fejl og kan være mere effektive end foranstaltninger som f.eks. en forøgelse af kontrol- og revisionsaktiviteterne; |
| --- | --- |

35.

opfordrer til anvendelse af proportionalitetsprincippet, så der kan findes en bedre balance mellem revisions- og kontrolarbejdet. Velgennemtænkte regler og love, der er enkle og nemme at fortolke og anvende, kan i betydelig grad nedbringe risikoen for fejl og kan være mere effektive end foranstaltninger som f.eks. en forøgelse af kontrol- og revisionsaktiviteterne;

| 36. | påpeger, at forvaltnings- og kontrolprocedurerne skal stå i forhold til projekternes omfang, da det er meget vanskeligt for små lokale myndigheder at gennemføre projekter under de nuværende betingelser. Der skal i den næste programmeringsperiode udformes særlige bestemmelser for mindre EU-tilskud; |
| --- | --- |

36.

påpeger, at forvaltnings- og kontrolprocedurerne skal stå i forhold til projekternes omfang, da det er meget vanskeligt for små lokale myndigheder at gennemføre projekter under de nuværende betingelser. Der skal i den næste programmeringsperiode udformes særlige bestemmelser for mindre EU-tilskud;

| 37. | understreger behovet for forenkling af EU's lovgivning og revisionspraksis for at kunne give hurtige og ensartede svar på spørgsmål om fortolkning af strukturfondslovgivningen og gøre svarene tilgængelige for offentligheden, evt. ved brug af internetplatforme; |
| --- | --- |

37.

understreger behovet for forenkling af EU's lovgivning og revisionspraksis for at kunne give hurtige og ensartede svar på spørgsmål om fortolkning af strukturfondslovgivningen og gøre svarene tilgængelige for offentligheden, evt. ved brug af internetplatforme;

| 38. | opfordrer til enkle, gennemsigtige og effektive overvågningsprocedurer og særligt til anvendelse af proportionalitetsprincippet under kontrolproceduren, idet for mange administrative regler øger – snarere end reducerer – fejlmarginen. Der bør også rettes opmærksomhed mod fastlæggelsen af fejlmarginer med henblik på en mulig forenkling; |
| --- | --- |

38.

opfordrer til enkle, gennemsigtige og effektive overvågningsprocedurer og særligt til anvendelse af proportionalitetsprincippet under kontrolproceduren, idet for mange administrative regler øger – snarere end reducerer – fejlmarginen. Der bør også rettes opmærksomhed mod fastlæggelsen af fejlmarginer med henblik på en mulig forenkling;

| 39. | fremfører igen, at EU's juridiske ramme for offentlige indkøb omfatter komplekse procedurer, der skaber forsinkelser i gennemførelsen, og opfordrer derfor EU-institutionerne til at overveje en revision af den pågældende lovgivning med henblik på dels en overholdelse af principperne om lokal og regional selvforvaltning i forbindelse med forsyningspligtsydelser som defineret i Lissabontraktaten, der er nyere end det meste af lovgivningen på dette område, dels større klarhed i lovgivningen, eftersom EU-Domstolens komplekse retspraksis efter behov er blevet brugt til at lappe nogle af hullerne i lovgivningen; |
| --- | --- |

39.

fremfører igen, at EU's juridiske ramme for offentlige indkøb omfatter komplekse procedurer, der skaber forsinkelser i gennemførelsen, og opfordrer derfor EU-institutionerne til at overveje en revision af den pågældende lovgivning med henblik på dels en overholdelse af principperne om lokal og regional selvforvaltning i forbindelse med forsyningspligtsydelser som defineret i Lissabontraktaten, der er nyere end det meste af lovgivningen på dette område, dels større klarhed i lovgivningen, eftersom EU-Domstolens komplekse retspraksis efter behov er blevet brugt til at lappe nogle af hullerne i lovgivningen;

| 40. | er enig i mange lokale og regionale myndigheders synspunkter om, at anvendelsen af artikel 55 i den generelle forordning skaber betydelige administrative byrder. Det modarbejder økonomisk bæredygtige projekter og hindrer offentlig-private partnerskaber. Derfor anbefaler RU, at denne artikel kun finder anvendelse på store projekter og slet ikke på tjenesteydelser. RU mener også, at den nuværende artikel 57 i den generelle forordning ikke bør anvendes i forbindelse med innovationsprojekter, så byrden for små virksomheder og ESF-projekter nedbringes. |
| --- | --- |

40.

er enig i mange lokale og regionale myndigheders synspunkter om, at anvendelsen af artikel 55 i den generelle forordning skaber betydelige administrative byrder. Det modarbejder økonomisk bæredygtige projekter og hindrer offentlig-private partnerskaber. Derfor anbefaler RU, at denne artikel kun finder anvendelse på store projekter og slet ikke på tjenesteydelser. RU mener også, at den nuværende artikel 57 i den generelle forordning ikke bør anvendes i forbindelse med innovationsprojekter, så byrden for små virksomheder og ESF-projekter nedbringes.

Politiklæring

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bruge strategirapporterne som værdifulde informationskilder til politiklæring samt at støtte sig til de lokale og regionale myndigheders anbefalinger til forbedringer; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bruge strategirapporterne som værdifulde informationskilder til politiklæring samt at støtte sig til de lokale og regionale myndigheders anbefalinger til forbedringer;

| 42. | bifalder særligt rapportering om gennemførelse af projekter i medlemsstaterne og komparative studier, opdelt i retningslinjer og temaer, og opfordrer Kommissionen til at videreføre benchmarking med henblik på at fremme politiklæring og udbrede de nationale rapporters eksempler på god praksis; |
| --- | --- |

42.

bifalder særligt rapportering om gennemførelse af projekter i medlemsstaterne og komparative studier, opdelt i retningslinjer og temaer, og opfordrer Kommissionen til at videreføre benchmarking med henblik på at fremme politiklæring og udbrede de nationale rapporters eksempler på god praksis;

| 43. | er overbevist om, at strategirapporterne giver et grundlag for at opbygge en mere grundig peer review. Desværre er mekanismerne og metoderne til en sådan peer review samt udveksling af god praksis og politiklæring ikke udtrykkelig omhandlet i meddelelsen, og dette bør udvikles yderligere af Kommissionens tjenestegrene, set i lyset af den næste strategirapport der vil blive udarbejdet i 2012; |
| --- | --- |

43.

er overbevist om, at strategirapporterne giver et grundlag for at opbygge en mere grundig peer review. Desværre er mekanismerne og metoderne til en sådan peer review samt udveksling af god praksis og politiklæring ikke udtrykkelig omhandlet i meddelelsen, og dette bør udvikles yderligere af Kommissionens tjenestegrene, set i lyset af den næste strategirapport der vil blive udarbejdet i 2012;

| 44. | anbefaler Kommissionen at fremme udveksling og samarbejde mellem myndighederne i de forskellige medlemsstater for at fastlægge gode og relevante løsninger. Gennemførelse af nye forvaltnings-, kontrol- og revisionssystemer nødvendiggør nogle gange betydelige ændringer i den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

44.

anbefaler Kommissionen at fremme udveksling og samarbejde mellem myndighederne i de forskellige medlemsstater for at fastlægge gode og relevante løsninger. Gennemførelse af nye forvaltnings-, kontrol- og revisionssystemer nødvendiggør nogle gange betydelige ændringer i den nationale lovgivning;

| 45. | mener, at partnerskaber med lokale og regionale myndigheder, som har det bedste kendskab til lokale forhold og flaskehalse, når det gælder gennemførelsen af projekter, er den bedste metode til at fastlægge fælles foranstaltninger, som kan gøre politikken mere effektiv, forbedre forvaltningen af den, øge ansvarligheden og sikre en solid finansiel forvaltning; |
| --- | --- |

45.

mener, at partnerskaber med lokale og regionale myndigheder, som har det bedste kendskab til lokale forhold og flaskehalse, når det gælder gennemførelsen af projekter, er den bedste metode til at fastlægge fælles foranstaltninger, som kan gøre politikken mere effektiv, forbedre forvaltningen af den, øge ansvarligheden og sikre en solid finansiel forvaltning;

| 46. | observerer, at nogle forvaltnings- og kontrolmyndigheder har begrænset erfaring med projektgennemførelse på det praktiske niveau, og at nogle projektudviklere har snæver erfaring med administration af de operationelle programmer. I sådanne tilfælde kunne der ydes teknisk assistance for at hjælpe disse to grupper af aktører med at arbejde bedre i partnerskab for en vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikken. Den tekniske bistand bør være mere fleksibel og opfylde disse aktørers behov, i hvilken forbindelse det skal sikres, at EU-midlerne i størst mulig omfang kommer den endelige modtager til gode; |
| --- | --- |

46.

observerer, at nogle forvaltnings- og kontrolmyndigheder har begrænset erfaring med projektgennemførelse på det praktiske niveau, og at nogle projektudviklere har snæver erfaring med administration af de operationelle programmer. I sådanne tilfælde kunne der ydes teknisk assistance for at hjælpe disse to grupper af aktører med at arbejde bedre i partnerskab for en vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikken. Den tekniske bistand bør være mere fleksibel og opfylde disse aktørers behov, i hvilken forbindelse det skal sikres, at EU-midlerne i størst mulig omfang kommer den endelige modtager til gode;

| 47. | mener, at forvaltningsmyndighederne bør lade sig inspirere af den brede vifte af praksis inden for udvælgelse og indgåelse af projektaftaler i forskellige medlemsstater samt lære af hinanden. De bør forsøge at tage større ansvar med hensyn til evaluering og de kontraktmæssige formaliteter samt overholde en rimelig tidsfrist for således at muliggøre en smidig projektgennemførelse. Store forsinkelser i udvælgelsesprocessen har alvorlige konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder, både finansielt på grund af forskelle i valutakurserne i medlemsstater uden for eurområdet, og teknisk, hvad angår offentlige arbejder, hvor forsinkelser forårsager afbrydelser i leveringen af offentlige tjenester. Strategirapporterne kan omfatte en benchmarkanalyse af forvaltningsmyndighedernes praksis inden for evaluering, udvælgelse og kontraktindgåelse; |
| --- | --- |

47.

mener, at forvaltningsmyndighederne bør lade sig inspirere af den brede vifte af praksis inden for udvælgelse og indgåelse af projektaftaler i forskellige medlemsstater samt lære af hinanden. De bør forsøge at tage større ansvar med hensyn til evaluering og de kontraktmæssige formaliteter samt overholde en rimelig tidsfrist for således at muliggøre en smidig projektgennemførelse. Store forsinkelser i udvælgelsesprocessen har alvorlige konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder, både finansielt på grund af forskelle i valutakurserne i medlemsstater uden for eurområdet, og teknisk, hvad angår offentlige arbejder, hvor forsinkelser forårsager afbrydelser i leveringen af offentlige tjenester. Strategirapporterne kan omfatte en benchmarkanalyse af forvaltningsmyndighedernes praksis inden for evaluering, udvælgelse og kontraktindgåelse;

| 48. | mener, at Kommissionen bør fremme benchmarking af resultater og metoder i medlemsstaterne og deres partnerlande og i den anledning vurdere styrker, svagheder, muligheder og trusler med henblik på at lette læring og kontinuerlig forbedring. |
| --- | --- |

48.

mener, at Kommissionen bør fremme benchmarking af resultater og metoder i medlemsstaterne og deres partnerlande og i den anledning vurdere styrker, svagheder, muligheder og trusler med henblik på at lette læring og kontinuerlig forbedring.

... og Regionsudvalgets rolle inden for politiklæring

| 49. | bør gennem sine udtalelser være vogter af, at partnerskabsprincippet anvendes i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken med det formål at tilskynde til læring af strategipolitiske erfaringer, understrege god praksis på områder, hvor de lokale og regionale myndigheder har lettet gennemførelsen af operationelle programmer, samt fremsætte kritik på områder, hvor de lokale og regionale myndigheder har været for lidt inddraget; |
| --- | --- |

49.

bør gennem sine udtalelser være vogter af, at partnerskabsprincippet anvendes i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken med det formål at tilskynde til læring af strategipolitiske erfaringer, understrege god praksis på områder, hvor de lokale og regionale myndigheder har lettet gennemførelsen af operationelle programmer, samt fremsætte kritik på områder, hvor de lokale og regionale myndigheder har været for lidt inddraget;

| 50. | bør gennem fora og konferencer særligt agere som en formidler af lokale og regionale myndigheders erfaring og ekspertise og fremhæve dette i forbindelse med samarbejdet med EU's beslutningstagere. RU bør også fremme pilotinitiativer og støtte lokale myndigheder, der har mindre institutionel kapacitet og mindre mulighed for netværksarbejde. |
| --- | --- |

50.

bør gennem fora og konferencer særligt agere som en formidler af lokale og regionale myndigheders erfaring og ekspertise og fremhæve dette i forbindelse med samarbejdet med EU's beslutningstagere. RU bør også fremme pilotinitiativer og støtte lokale myndigheder, der har mindre institutionel kapacitet og mindre mulighed for netværksarbejde.

Inddragelse af de lokale og regionale myndigheder og deres sammenslutninger

| 51. | værdsætter de lokale og regionale myndigheders gode erfaringer med forvaltningen af EU's flerårige finansielle rammer, baseret på fælles EU-prioriteter og territoriale udviklingsstrategier, og opfordrer til yderlige udforskning af udviklingskoncepter, herunder integrerede byudviklingsprojekter, som midler til effektiv gennemførelse af de operationelle programmer; |
| --- | --- |

51.

værdsætter de lokale og regionale myndigheders gode erfaringer med forvaltningen af EU's flerårige finansielle rammer, baseret på fælles EU-prioriteter og territoriale udviklingsstrategier, og opfordrer til yderlige udforskning af udviklingskoncepter, herunder integrerede byudviklingsprojekter, som midler til effektiv gennemførelse af de operationelle programmer;

| 52. | mener, at de lokale og regionale myndigheder bør spille en større rolle, og at de af forvaltningsmyndighederne bør betragtes som partnere og ikke som bydende organisationer. Derudover bør dialogen mellem projektudviklere og forvaltningsmyndigheder styrkes gennem uddannelse, årlige fora osv. Der er behov for større gennemsigtighed for at lette den direkte kontakt mellem støttemodtagere og forvaltningsmyndigheder, f.eks. med hensyn til information om, hvem der har ansvaret for hvad i forvaltningsmyndighederne; |
| --- | --- |

52.

mener, at de lokale og regionale myndigheder bør spille en større rolle, og at de af forvaltningsmyndighederne bør betragtes som partnere og ikke som bydende organisationer. Derudover bør dialogen mellem projektudviklere og forvaltningsmyndigheder styrkes gennem uddannelse, årlige fora osv. Der er behov for større gennemsigtighed for at lette den direkte kontakt mellem støttemodtagere og forvaltningsmyndigheder, f.eks. med hensyn til information om, hvem der har ansvaret for hvad i forvaltningsmyndighederne;

| 53. | påpeger, at regionerne i henhold til subsidiaritetsprincippet bør være forvaltningsmyndigheder i så mange tilfælde som muligt, fordi de har bedre forståelse for de lokale og regionale udviklingsbehov. Der bør også opfordres til, at en del af de operationelle programmer gennemføres gennem sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

53.

påpeger, at regionerne i henhold til subsidiaritetsprincippet bør være forvaltningsmyndigheder i så mange tilfælde som muligt, fordi de har bedre forståelse for de lokale og regionale udviklingsbehov. Der bør også opfordres til, at en del af de operationelle programmer gennemføres gennem sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder;

| 54. | opfordrer til en detaljeret definition af partnerskabsprincippet. Lokale og regionale myndigheder bør stå i centrum for gennemførelsesmekanismerne. Partnerskabsprincippet skal styrkes, og det bør undgås, at ansvaret spredes ud over forskellige organisationer; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til en detaljeret definition af partnerskabsprincippet. Lokale og regionale myndigheder bør stå i centrum for gennemførelsesmekanismerne. Partnerskabsprincippet skal styrkes, og det bør undgås, at ansvaret spredes ud over forskellige organisationer;

| 55. | understreger, at lokale og regionale myndigheder på en effektiv måde kombinerer forskellige EU-prioriteter og integrerer dem i deres egne politikker. Derfor skal indvirkningen af EU's samhørighedspolitik på mellemlangt og langt sigt måles ved brug af kvalitative og kvantitative resultatindikatorer under hensyntagen til de lokale forhold; |
| --- | --- |

55.

understreger, at lokale og regionale myndigheder på en effektiv måde kombinerer forskellige EU-prioriteter og integrerer dem i deres egne politikker. Derfor skal indvirkningen af EU's samhørighedspolitik på mellemlangt og langt sigt måles ved brug af kvalitative og kvantitative resultatindikatorer under hensyntagen til de lokale forhold;

| 56. | fremfører igen, at EU gennem regionalpolitikken har opfordret til oprettelsen af forskellige former for sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder, som har anvendt de ledende samhørighedsprincipper i praksis: integration af ressourcer og viden samt partnerskab og samarbejde. Derfor skal europæiske politikker tilskynde til alle former for samarbejde (det være sig institutionaliseret eller ikke), dvs. samarbejde mellem landdistrikter og byer samt de forskellige kommuner og regioner og lande, med henblik på strategisk territorial planlægning og effektiv forvaltning af komplekse projekter; |
| --- | --- |

56.

fremfører igen, at EU gennem regionalpolitikken har opfordret til oprettelsen af forskellige former for sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder, som har anvendt de ledende samhørighedsprincipper i praksis: integration af ressourcer og viden samt partnerskab og samarbejde. Derfor skal europæiske politikker tilskynde til alle former for samarbejde (det være sig institutionaliseret eller ikke), dvs. samarbejde mellem landdistrikter og byer samt de forskellige kommuner og regioner og lande, med henblik på strategisk territorial planlægning og effektiv forvaltning af komplekse projekter;

| 57. | mener, at der bør opfordres til kommunikation mellem forvaltningsmyndighederne og med Kommissionen, således at der udveksles synspunkter om de tiltag, der iværksættes for at tackle vanskelighederne ved gennemførelsen af programmerne. Derudover bør der allerede fra de tidligere stadier af udarbejdelsen af de nye strukturfondsregler være en tættere dialog mellem forvaltningsmyndighederne, kontrol- og revisionsmyndighederne og de lokale og regionale myndigheder, som er de største modtagere af fondsmidler; |
| --- | --- |

57.

mener, at der bør opfordres til kommunikation mellem forvaltningsmyndighederne og med Kommissionen, således at der udveksles synspunkter om de tiltag, der iværksættes for at tackle vanskelighederne ved gennemførelsen af programmerne. Derudover bør der allerede fra de tidligere stadier af udarbejdelsen af de nye strukturfondsregler være en tættere dialog mellem forvaltningsmyndighederne, kontrol- og revisionsmyndighederne og de lokale og regionale myndigheder, som er de største modtagere af fondsmidler;

| 58. | anmoder indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen om at anvende anbefalingerne i Regionsudvalgets hvidbog om forvaltning på flere myndighedsniveauer og således sikre større anvendelse af partnerskabsprincippet i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken. Det er væsentligt, at gennemførelsen af den europæiske samhørighedspolitik fortsat kendetegnes ved større decentralisering, og at sikre, at forvaltningssystemet bygger på princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer. |
| --- | --- |

58.

anmoder indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen om at anvende anbefalingerne i Regionsudvalgets hvidbog om forvaltning på flere myndighedsniveauer og således sikre større anvendelse af partnerskabsprincippet i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken. Det er væsentligt, at gennemførelsen af den europæiske samhørighedspolitik fortsat kendetegnes ved større decentralisering, og at sikre, at forvaltningssystemet bygger på princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer.

Forbedring af projekternes gennemførelse

| 59. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at prioritere den integrerede tilgang i forbindelse med lokale og regionale udviklingsprojekter samt gøre det muligt at kombinere flere finansieringskilder, dvs. operationelle programmer, nationale programmer og private ressourcer, hvad angår de enkelte programmer; |
| --- | --- |

59.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at prioritere den integrerede tilgang i forbindelse med lokale og regionale udviklingsprojekter samt gøre det muligt at kombinere flere finansieringskilder, dvs. operationelle programmer, nationale programmer og private ressourcer, hvad angår de enkelte programmer;

| 60. | anbefaler en bedre koordination mellem de territoriale projekter, der finansieres gennem strukturfondene, når det gælder målsætning, programmering og gennemførelsessystemer, samt med Kommissionens syvende rammeprogram og programmerne til beskyttelse af kritisk infrastruktur; |
| --- | --- |

60.

anbefaler en bedre koordination mellem de territoriale projekter, der finansieres gennem strukturfondene, når det gælder målsætning, programmering og gennemførelsessystemer, samt med Kommissionens syvende rammeprogram og programmerne til beskyttelse af kritisk infrastruktur;

| 61. | påpeger behovet for at skabe hurtigere procedurer for forvaltningsmyndighedernes godkendelse og underskrivelse af aftaler om støtte for at nedsætte det tidsmæssige pres på lokale og regionale myndigheder under gennemførelsen af projektet. |
| --- | --- |

61.

påpeger behovet for at skabe hurtigere procedurer for forvaltningsmyndighedernes godkendelse og underskrivelse af aftaler om støtte for at nedsætte det tidsmæssige pres på lokale og regionale myndigheder under gennemførelsen af projektet.

Bruxelles, den 2. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Jf. Regionsudvalgets udtalelse om samhørighedspolitikkens løftestangseffekt.

1

(2)  SISA-princippet er anvendt med succes i Holland.

2

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/49

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU's borgere — handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet«

2011/C 42/10

REGIONSUDVALGET

| — | ønsker inden for rammerne af sit medansvar for realiseringen af unionsborgerskabet, nærhedsprincippet, forvaltningen på flere myndighedsniveauer og gennemførelsen af charteret om grundlæggende rettigheder at bidrage til en levende »kultur for grundlæggende rettigheder«; |
| --- | --- |

—

ønsker inden for rammerne af sit medansvar for realiseringen af unionsborgerskabet, nærhedsprincippet, forvaltningen på flere myndighedsniveauer og gennemførelsen af charteret om grundlæggende rettigheder at bidrage til en levende »kultur for grundlæggende rettigheder«;

| — | konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder som det niveau, der er tættest på borgerne, i særlig grad er forpligtet til at gennemføre de deltagelsesprincipper, der er forankret i Lissabontraktaten og medlemsstaternes nationale og regionale forfatninger, og opfordrer derfor bl.a. til at undersøge mulighederne for en udvidelse af valgretten for unionsborgere i bopælsstaten; |
| --- | --- |

—

konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder som det niveau, der er tættest på borgerne, i særlig grad er forpligtet til at gennemføre de deltagelsesprincipper, der er forankret i Lissabontraktaten og medlemsstaternes nationale og regionale forfatninger, og opfordrer derfor bl.a. til at undersøge mulighederne for en udvidelse af valgretten for unionsborgere i bopælsstaten;

| — | understreger, at en gennemførelse af Stockholmprogrammet kræver opbygning af en grundlæggende tillid og et omfattende kendskab til andre medlemsstaters retssystemer, hvortil de lokale og regionale myndigheder kan bidrage, også inden for rammerne af deres by- og regionspartnerskaber; |
| --- | --- |

—

understreger, at en gennemførelse af Stockholmprogrammet kræver opbygning af en grundlæggende tillid og et omfattende kendskab til andre medlemsstaters retssystemer, hvortil de lokale og regionale myndigheder kan bidrage, også inden for rammerne af deres by- og regionspartnerskaber;

| — | fremhæver de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle for gennemførelsen af en omfattende databeskyttelse, der tager udgangspunkt i de grundlæggende rettigheder og peger på de lokale og regionale myndigheders særlige medansvar for kriminalitetsforebyggelsen og tilrettelæggelsen af et forvaltningsorienteret koncept til forebyggelse og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

—

fremhæver de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle for gennemførelsen af en omfattende databeskyttelse, der tager udgangspunkt i de grundlæggende rettigheder og peger på de lokale og regionale myndigheders særlige medansvar for kriminalitetsforebyggelsen og tilrettelæggelsen af et forvaltningsorienteret koncept til forebyggelse og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet;

| — | understreger i betragtning af den stadigt stigende fattigdomsbetingede migrations sociale dimension endnu en gang behovet for en europæisk indvandrings- og asylpolitik, der tager hensyn til de lokale og regionale myndigheders synspunkter, og som hviler på overholdelse af menneskerettighederne, solidaritet og ansvarlighed, og ser gerne, at EU i Europa-Parlamentets regi får en tilsynsførende for migration, flygtninge og integration, som navnlig bør beskæftige sig med de særlige problemer, som tredjelandsstatsborgere er konfronteret med. |
| --- | --- |

—

understreger i betragtning af den stadigt stigende fattigdomsbetingede migrations sociale dimension endnu en gang behovet for en europæisk indvandrings- og asylpolitik, der tager hensyn til de lokale og regionale myndigheders synspunkter, og som hviler på overholdelse af menneskerettighederne, solidaritet og ansvarlighed, og ser gerne, at EU i Europa-Parlamentets regi får en tilsynsførende for migration, flygtninge og integration, som navnlig bør beskæftige sig med de særlige problemer, som tredjelandsstatsborgere er konfronteret med.

| Ordfører | : | Holger Poppenhäger (DE/PSE), justitsminister i delstaten Thüringen (Tyskland) |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere — Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet«
  KOM(2010) 171 endelig |

Ordfører

:

Holger Poppenhäger (DE/PSE), justitsminister i delstaten Thüringen (Tyskland)

Basisdokument

:

»Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere — Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet«

KOM(2010) 171 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen har været hurtig til i form af en handlingsplan at fremlægge en omfattende dagsorden for gennemførelse af Stockholmprogrammet om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Derved vil der kunne sikres en veltilrettelagt og målrettet inddragelse af samtlige berørte aktører; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen har været hurtig til i form af en handlingsplan at fremlægge en omfattende dagsorden for gennemførelse af Stockholmprogrammet om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Derved vil der kunne sikres en veltilrettelagt og målrettet inddragelse af samtlige berørte aktører;

| 2. | hilser handlingsplanens målsætning om at fremme borgernes Europa, hvor disse i fuldt omfang kan gøre deres rettigheder gældende, velkommen; |
| --- | --- |

2.

hilser handlingsplanens målsætning om at fremme borgernes Europa, hvor disse i fuldt omfang kan gøre deres rettigheder gældende, velkommen;

| 3. | understreger endnu en gang behovet for i fuldt omfang at sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og borgernes frihedsrettigheder også i forbindelse med skabelsen af et sikkert Europa; |
| --- | --- |

3.

understreger endnu en gang behovet for i fuldt omfang at sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og borgernes frihedsrettigheder også i forbindelse med skabelsen af et sikkert Europa;

| 4. | peger på, at de lokale og regionale myndigheder allerede i dag har et væsentligt medansvar for gennemførelsen af disse rettigheder i praksis, og forudsætter derfor, at de decentrale myndigheder allerede i førlovgivningsfasen bliver inddraget bredt som led i forvaltningen på flere myndighedsniveauer og under hensyntagen til nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

4.

peger på, at de lokale og regionale myndigheder allerede i dag har et væsentligt medansvar for gennemførelsen af disse rettigheder i praksis, og forudsætter derfor, at de decentrale myndigheder allerede i førlovgivningsfasen bliver inddraget bredt som led i forvaltningen på flere myndighedsniveauer og under hensyntagen til nærhedsprincippet;

| 5. | vil undersøge mulighederne for at etablere en database i regionsudvalgsregi med eksempler på god praksis blandt de lokale og regionale myndigheder, hvad angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

5.

vil undersøge mulighederne for at etablere en database i regionsudvalgsregi med eksempler på god praksis blandt de lokale og regionale myndigheder, hvad angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

Et EU baseret på grundlæggende rettigheder

Regionsudvalget

| 6. | gør opmærksom på, at EU's charter om grundlæggende rettigheder anerkender, at individets grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder er udelelige, uanset statsborgerskab eller opholdsretlig status, og understreger, at fuldstændig overholdelse, beskyttelse og fremme af disse rettigheder er blandt de vigtigste opgaver for EU's institutioner og organer, medlemsstaterne, de regionale folkevalgte forsamlinger og myndigheder samt folkevalgte og ansatte på kommunalt niveau; |
| --- | --- |

6.

gør opmærksom på, at EU's charter om grundlæggende rettigheder anerkender, at individets grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder er udelelige, uanset statsborgerskab eller opholdsretlig status, og understreger, at fuldstændig overholdelse, beskyttelse og fremme af disse rettigheder er blandt de vigtigste opgaver for EU's institutioner og organer, medlemsstaterne, de regionale folkevalgte forsamlinger og myndigheder samt folkevalgte og ansatte på kommunalt niveau;

| 7. | peger på den vigtige rolle, der navnlig spilles af initiativer, som støttes af de lokale og regionale myndigheder og grupper i civilsamfundet, i bekæmpelsen af social udelukkelse, racisme, antisemitisme, fremmedfjendtlighed og homofobi; |
| --- | --- |

7.

peger på den vigtige rolle, der navnlig spilles af initiativer, som støttes af de lokale og regionale myndigheder og grupper i civilsamfundet, i bekæmpelsen af social udelukkelse, racisme, antisemitisme, fremmedfjendtlighed og homofobi;

| 8. | henstiller, at beskyttelsen af mindretalsrettigheder og udsatte befolkningsgruppers og personers rettigheder forbedres; |
| --- | --- |

8.

henstiller, at beskyttelsen af mindretalsrettigheder og udsatte befolkningsgruppers og personers rettigheder forbedres;

| 9. | opfordrer til, at regionerne og kommunerne skridt for skridt gennemgår gældende retsforskrifter, herunder deres forfatninger, samt ny lovgivning i lyset af charteret om de grundlæggende rettigheder og udviklingen i statsretten i de europæiske lande, navnlig de europæiske retsforskrifter mod forskelsbehandling; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at regionerne og kommunerne skridt for skridt gennemgår gældende retsforskrifter, herunder deres forfatninger, samt ny lovgivning i lyset af charteret om de grundlæggende rettigheder og udviklingen i statsretten i de europæiske lande, navnlig de europæiske retsforskrifter mod forskelsbehandling;

| 10. | vil som led i forvaltningen på flere myndighedsniveauer og i et tæt samarbejde med Agenturet for Grundlæggende Rettigheder bidrage til en levende »kultur for grundlæggende rettigheder« og anmoder derfor Kommissionen om med regelmæssige mellemrum, herunder til Regionsudvalget, at aflægge beretning om, hvordan Kommissionen i retsplejemæssig henseende bidrager til en effektiv overholdelse af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

10.

vil som led i forvaltningen på flere myndighedsniveauer og i et tæt samarbejde med Agenturet for Grundlæggende Rettigheder bidrage til en levende »kultur for grundlæggende rettigheder« og anmoder derfor Kommissionen om med regelmæssige mellemrum, herunder til Regionsudvalget, at aflægge beretning om, hvordan Kommissionen i retsplejemæssig henseende bidrager til en effektiv overholdelse af de grundlæggende rettigheder;

| 11. | glæder sig over det trepartssamarbejde mellem Kommissionen, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og Regionsudvalget, som blev indledt i 2009, og opfordrer til, at dette samarbejde uddybes og udvides. |
| --- | --- |

11.

glæder sig over det trepartssamarbejde mellem Kommissionen, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og Regionsudvalget, som blev indledt i 2009, og opfordrer til, at dette samarbejde uddybes og udvides.

Politikken for unionsborgerskabet

Regionsudvalget

| 12. | tager udgangspunkt i, at borgernes udstrakte ret til fri bevægelighed og aktiv politisk deltagelse er hovedelementer i unionsborgerskabet; |
| --- | --- |

12.

tager udgangspunkt i, at borgernes udstrakte ret til fri bevægelighed og aktiv politisk deltagelse er hovedelementer i unionsborgerskabet;

| 13. | konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder som det niveau, der er tættest på borgerne, i særlig grad er forpligtet til at gennemføre de deltagelsesprincipper, der er forankret i medlemsstaternes nationale og regionale forfatninger samt i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

13.

konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder som det niveau, der er tættest på borgerne, i særlig grad er forpligtet til at gennemføre de deltagelsesprincipper, der er forankret i medlemsstaternes nationale og regionale forfatninger samt i Lissabontraktaten;

| 14. | opfordrer derfor til at undersøge mulighederne for en udvidelse af valgretten for unionsborgere til andre niveauer end kommunalvalg og valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer derfor til at undersøge mulighederne for en udvidelse af valgretten for unionsborgere til andre niveauer end kommunalvalg og valg til Europa-Parlamentet;

| 15. | støtter bestræbelser på at give tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold i EU, mulighed for at deltage i den politiske proces på kommunalt niveau, afhængigt af opholdets varighed; |
| --- | --- |

15.

støtter bestræbelser på at give tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold i EU, mulighed for at deltage i den politiske proces på kommunalt niveau, afhængigt af opholdets varighed;

| 16. | er enigt med Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet i, at Lissabontraktatens bestemmelser om et europæisk borgerinitiativ også vil styrke Unionens demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

16.

er enigt med Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet i, at Lissabontraktatens bestemmelser om et europæisk borgerinitiativ også vil styrke Unionens demokratiske legitimitet;

| 17. | fremhæver unionsborgernes behov for adgang til omfattende information som forudsætning for aktiv politisk deltagelse. Udvalget så gerne, at der i medlemsstaterne blev skabt en tilsvarende bred adgang til information, og anmoder udvalgets medlemmer om at gøre en indsats for at bidrage hertil. |
| --- | --- |

17.

fremhæver unionsborgernes behov for adgang til omfattende information som forudsætning for aktiv politisk deltagelse. Udvalget så gerne, at der i medlemsstaterne blev skabt en tilsvarende bred adgang til information, og anmoder udvalgets medlemmer om at gøre en indsats for at bidrage hertil.

Styrkelse af tilliden til det europæiske retlige område

Regionsudvalget

| 18. | glæder sig over, at det i kraft af Lissabontraktaten og en række afgørende fremskridt på det civil- og strafferetlige område er lykkedes at konkretisere det europæiske retlige område for borgerne; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over, at det i kraft af Lissabontraktaten og en række afgørende fremskridt på det civil- og strafferetlige område er lykkedes at konkretisere det europæiske retlige område for borgerne;

| 19. | understreger, at en gennemførelse af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser kræver styrkelse af den gensidige tillid, bl.a. i kraft af indførelse af mindstestandarder; |
| --- | --- |

19.

understreger, at en gennemførelse af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser kræver styrkelse af den gensidige tillid, bl.a. i kraft af indførelse af mindstestandarder;

| 20. | mener derfor, at udveksling af dommere, advokater og andre ansatte i retssystemet, navnlig inden for rammerne af Det Europæiske Retlige Netværk, men også på grundlag af eksisterende partnerskaber mellem kommuner og regioner, bidrager hertil og bør styrkes yderligere; |
| --- | --- |

20.

mener derfor, at udveksling af dommere, advokater og andre ansatte i retssystemet, navnlig inden for rammerne af Det Europæiske Retlige Netværk, men også på grundlag af eksisterende partnerskaber mellem kommuner og regioner, bidrager hertil og bør styrkes yderligere;

| 21. | opfordrer med henblik på en fortsat udvikling af den europæiske retskultur ligeledes til en intensiv erfaringsudveksling om alternative strafferetlige sanktionsformer, allerede anvendte modeller som f.eks. »Alternative Dispute Resolution (ADR)« og om forskellige uddannelses- og efteruddannelsessystemer på det juridiske område; |
| --- | --- |

21.

opfordrer med henblik på en fortsat udvikling af den europæiske retskultur ligeledes til en intensiv erfaringsudveksling om alternative strafferetlige sanktionsformer, allerede anvendte modeller som f.eks. »Alternative Dispute Resolution (ADR)« og om forskellige uddannelses- og efteruddannelsessystemer på det juridiske område;

| 22. | mener, at en metode til vedtagelse af en fælles referenceramme ville bidrage til en mere ensartet lovgivning og en mere effektiv gennemførelse heraf; |
| --- | --- |

22.

mener, at en metode til vedtagelse af en fælles referenceramme ville bidrage til en mere ensartet lovgivning og en mere effektiv gennemførelse heraf;

| 23. | henstiller, at der i forbindelse med fremtidige retsakter foretages en konsekvensanalyse, der inddrager hensynet til de grundlæggende rettigheder og derudover også tager hensyn til lovgivningens finansielle, økonomiske og sociale konsekvenser for regionerne. |
| --- | --- |

23.

henstiller, at der i forbindelse med fremtidige retsakter foretages en konsekvensanalyse, der inddrager hensynet til de grundlæggende rettigheder og derudover også tager hensyn til lovgivningens finansielle, økonomiske og sociale konsekvenser for regionerne.

Sikring af et frit og sikkert Europa

Regionsudvalget

| 24. | understreger de lokale og regionale myndigheders særlige ansvar for sikkerheden for de borgere, der bor på deres område, og for som den vigtigste forebyggende foranstaltning mod racisme og fremmedhad at udvikle en europæisk retskultur, der er baseret på agtelse for menneskets værdighed og på frihed, lighed og solidaritet; |
| --- | --- |

24.

understreger de lokale og regionale myndigheders særlige ansvar for sikkerheden for de borgere, der bor på deres område, og for som den vigtigste forebyggende foranstaltning mod racisme og fremmedhad at udvikle en europæisk retskultur, der er baseret på agtelse for menneskets værdighed og på frihed, lighed og solidaritet;

| 25. | fremhæver den i charteret om de grundlæggende rettigheder anerkendte centrale betydning, som forsamlingsfriheden har for et demokratisk samfund, men er samtidig bekymret over, at denne rettighed instrumentaliseres til fremmedfjendtlige, racistiske og ekstremistiske formål; |
| --- | --- |

25.

fremhæver den i charteret om de grundlæggende rettigheder anerkendte centrale betydning, som forsamlingsfriheden har for et demokratisk samfund, men er samtidig bekymret over, at denne rettighed instrumentaliseres til fremmedfjendtlige, racistiske og ekstremistiske formål;

| 26. | mener derfor, at det er bydende nødvendigt at intensivere og forbedre det administrative samarbejde og informationsudvekslingen om god praksis mellem de kompetente myndigheder for at sikre en liberal og demokratisk forsamlingsfrihed; |
| --- | --- |

26.

mener derfor, at det er bydende nødvendigt at intensivere og forbedre det administrative samarbejde og informationsudvekslingen om god praksis mellem de kompetente myndigheder for at sikre en liberal og demokratisk forsamlingsfrihed;

| 27. | bifalder den bebudede gennemførelse af EU's handlingsplan mod voldelig radikalisering og opfordrer til at undersøge mulighederne for at indføre EU-mindstestandarder for strafferetlige sanktioner mod politisk ekstremistiske lovovertrædelser; |
| --- | --- |

27.

bifalder den bebudede gennemførelse af EU's handlingsplan mod voldelig radikalisering og opfordrer til at undersøge mulighederne for at indføre EU-mindstestandarder for strafferetlige sanktioner mod politisk ekstremistiske lovovertrædelser;

| 28. | bifalder den evaluering af medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, som bebudes i handlingsplanen, og peger på, at denne kræver en forebyggelsesorienteret forvaltningskultur og stor gennemsigtighed i forvaltningen; |
| --- | --- |

28.

bifalder den evaluering af medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, som bebudes i handlingsplanen, og peger på, at denne kræver en forebyggelsesorienteret forvaltningskultur og stor gennemsigtighed i forvaltningen;

| 29. | understreger i lighed med den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, at beskyttelsen af privatlivets fred har allerhøjeste prioritet i det globale informationssamfund. Derfor er en konsekvent gennemførelse af retten til beskyttelse af persondata, også i retsforfølgelsen, kriminalitetsforebyggelsen og i de internationale relationer, en absolut nødvendighed; |
| --- | --- |

29.

understreger i lighed med den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, at beskyttelsen af privatlivets fred har allerhøjeste prioritet i det globale informationssamfund. Derfor er en konsekvent gennemførelse af retten til beskyttelse af persondata, også i retsforfølgelsen, kriminalitetsforebyggelsen og i de internationale relationer, en absolut nødvendighed;

| 30. | mener, at de lokale og regionale myndigheder pga. deres erfaringer med videreudviklingen af databeskyttelsen løbende bør inddrages i denne indsats, og at dette bør ske på et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

30.

mener, at de lokale og regionale myndigheder pga. deres erfaringer med videreudviklingen af databeskyttelsen løbende bør inddrages i denne indsats, og at dette bør ske på et tidligt tidspunkt;

| 31. | bifalder den bebudede revision af direktiv 2006/24/EF om lagring af data og går ud fra, at denne revision også vil ske under hensyntagen til charteret om de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

31.

bifalder den bebudede revision af direktiv 2006/24/EF om lagring af data og går ud fra, at denne revision også vil ske under hensyntagen til charteret om de grundlæggende rettigheder;

| 32. | er enigt i formålet med den »Digitale dagsorden«, nemlig at sikring af databeskyttelse og datasikkerhed, herunder i forbindelse med aftaler med tredjelande og vurdering af nye online-forretningsmodeller, vil styrke borgernes tillid til den moderne kommunikationsteknologi og dermed rydde en væsentlig hindring for udviklingen af denne teknologi af vejen; |
| --- | --- |

32.

er enigt i formålet med den »Digitale dagsorden«, nemlig at sikring af databeskyttelse og datasikkerhed, herunder i forbindelse med aftaler med tredjelande og vurdering af nye online-forretningsmodeller, vil styrke borgernes tillid til den moderne kommunikationsteknologi og dermed rydde en væsentlig hindring for udviklingen af denne teknologi af vejen;

| 33. | mener, at offentlig og privat videoovervågning bør vurderes kritisk; |
| --- | --- |

33.

mener, at offentlig og privat videoovervågning bør vurderes kritisk;

| 34. | henviser til udvalgets udtalelser om seksuel udnyttelse af mindreårige, børnepornografi og menneskehandel og om beskyttelse af uledsagede mindreårige migranter herunder især til udtalelse CdR 136/2006 fin, og understreger behovet for, at der som led i iværksættelsen af Kommissionens handlingsplan for uledsagede mindreårige skabes specielle finansieringsinstrumenter for at håndtere den specielle situation for disse mindreårige og for de regioner, som modtager dem; |
| --- | --- |

34.

henviser til udvalgets udtalelser om seksuel udnyttelse af mindreårige, børnepornografi og menneskehandel og om beskyttelse af uledsagede mindreårige migranter herunder især til udtalelse CdR 136/2006 fin, og understreger behovet for, at der som led i iværksættelsen af Kommissionens handlingsplan for uledsagede mindreårige skabes specielle finansieringsinstrumenter for at håndtere den specielle situation for disse mindreårige og for de regioner, som modtager dem;

| 35. | understreger behovet for at evaluere virkningen af de hidtidige EU-foranstaltninger til beskyttelse af ofre for kriminalitet og deres gennemførelse i forbindelse med de regelmæssige rapporter, EU-bestemmelserne stiller krav om; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for at evaluere virkningen af de hidtidige EU-foranstaltninger til beskyttelse af ofre for kriminalitet og deres gennemførelse i forbindelse med de regelmæssige rapporter, EU-bestemmelserne stiller krav om;

| 36. | gentager i betragtning af de aktuelle grænseoverskridende, klimatisk betingede naturkatastrofer som oversvømmelser og store naturbrande, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i risikoforebyggelsen; |
| --- | --- |

36.

gentager i betragtning af de aktuelle grænseoverskridende, klimatisk betingede naturkatastrofer som oversvømmelser og store naturbrande, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i risikoforebyggelsen;

| 37. | henviser til sin henstilling om, at der bør udvikles et afbalanceret fælles EU-koncept for det civile beredskab, som giver medlemsstaterne mulighed for selv at prioritere; |
| --- | --- |

37.

henviser til sin henstilling om, at der bør udvikles et afbalanceret fælles EU-koncept for det civile beredskab, som giver medlemsstaterne mulighed for selv at prioritere;

| 38. | ser med interesse frem til den evaluering af EU's instrumenter til civilbeskyttelse og den meddelelse om EU's katastrofeberedskab, som annonceres i handlingsplanen, og bifalder udtrykkeligt det bebudede lovforslag om en fornyelse af det europæiske finansielle civilbeskyttelsesinstrument; |
| --- | --- |

38.

ser med interesse frem til den evaluering af EU's instrumenter til civilbeskyttelse og den meddelelse om EU's katastrofeberedskab, som annonceres i handlingsplanen, og bifalder udtrykkeligt det bebudede lovforslag om en fornyelse af det europæiske finansielle civilbeskyttelsesinstrument;

| 39. | peger på de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle også i kriminalitetsforebyggelsen og anmoder om på et tidligt tidspunkt at blive inddraget i evalueringen af det europæiske kriminalpræventive net, etableringen af et observationscenter for kriminalitetsforebyggelse og i tilrettelæggelsen af et forvaltningsorienteret koncept til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

39.

peger på de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle også i kriminalitetsforebyggelsen og anmoder om på et tidligt tidspunkt at blive inddraget i evalueringen af det europæiske kriminalpræventive net, etableringen af et observationscenter for kriminalitetsforebyggelse og i tilrettelæggelsen af et forvaltningsorienteret koncept til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet;

| 40. | opfordrer til særlig omhu med de foreslåede foranstaltninger vedrørende statistikker om kriminalitet for at sikre, at disse bliver retvisende. |
| --- | --- |

40.

opfordrer til særlig omhu med de foreslåede foranstaltninger vedrørende statistikker om kriminalitet for at sikre, at disse bliver retvisende.

Udformning af en europæisk asyl- og indvandringspolitik

Regionsudvalget

| 41. | understreger i betragtning af den stadigt stigende fattigdomsbetingede migrations sociale dimension endnu en gang behovet for en europæisk indvandrings- og asylpolitik, der tager hensyn til de lokale og regionale myndigheders synspunkter, og som hviler på overholdelse af menneskerettighederne, solidaritet og ansvarlighed; |
| --- | --- |

41.

understreger i betragtning af den stadigt stigende fattigdomsbetingede migrations sociale dimension endnu en gang behovet for en europæisk indvandrings- og asylpolitik, der tager hensyn til de lokale og regionale myndigheders synspunkter, og som hviler på overholdelse af menneskerettighederne, solidaritet og ansvarlighed;

| 42. | mener i lighed med Europa-Parlamentet, at den nuværende støtte til EU's grænseregioner er utilstrækkelig, og opfordrer derfor Kommissionen til som led i den planlagte meddelelse om styrket solidaritet mellem EU-medlemsstaterne at fremlægge forslag til dels en solidarisk løsning vedrørende fordelingen af flygtninge, dels om øjeblikkelige foranstaltninger til aflastning af berørte regioner. |
| --- | --- |

42.

mener i lighed med Europa-Parlamentet, at den nuværende støtte til EU's grænseregioner er utilstrækkelig, og opfordrer derfor Kommissionen til som led i den planlagte meddelelse om styrket solidaritet mellem EU-medlemsstaterne at fremlægge forslag til dels en solidarisk løsning vedrørende fordelingen af flygtninge, dels om øjeblikkelige foranstaltninger til aflastning af berørte regioner.

Migration

Regionsudvalget

| 43. | bifalder en indvandringspolitik, der tackler problemerne allerede i oprindelseslandene, og som derudover også tager højde for kravene på det europæiske arbejdsmarked og for den demografiske udvikling; |
| --- | --- |

43.

bifalder en indvandringspolitik, der tackler problemerne allerede i oprindelseslandene, og som derudover også tager højde for kravene på det europæiske arbejdsmarked og for den demografiske udvikling;

| 44. | henstiller, at der indføres konsekvente juridiske rammebetingelser for familiesammenføring, og mener, at yderligere aftaler om lempelser i visumadgangen skal håndteres med omhu; |
| --- | --- |

44.

henstiller, at der indføres konsekvente juridiske rammebetingelser for familiesammenføring, og mener, at yderligere aftaler om lempelser i visumadgangen skal håndteres med omhu;

| 45. | bifalder principielt de i handlingsplanen annoncerede foranstaltninger til en effektiv bekæmpelse af den ulovlige indvandring; |
| --- | --- |

45.

bifalder principielt de i handlingsplanen annoncerede foranstaltninger til en effektiv bekæmpelse af den ulovlige indvandring;

| 46. | understreger, at de planlagte foranstaltninger ikke må stride imod europæiske og internationale bestemmelser om beskyttelse af flygtninge; |
| --- | --- |

46.

understreger, at de planlagte foranstaltninger ikke må stride imod europæiske og internationale bestemmelser om beskyttelse af flygtninge;

| 47. | beklager, at Kommissionen ikke som led i handlingsplanen og under hensyntagen til grundlæggende europæiske rettigheder har annonceret forslag eller initiativer til en koordineret løsning for så vidt angår personer uden opholdstilladelse, og forventer, at der tages højde for denne persongruppes forhold i forbindelse med dels den bebudede ændring af direktivet om definition af hjælp til ulovlig indrejse og transit samt ulovligt ophold, dels rapporten om direktivet om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold; |
| --- | --- |

47.

beklager, at Kommissionen ikke som led i handlingsplanen og under hensyntagen til grundlæggende europæiske rettigheder har annonceret forslag eller initiativer til en koordineret løsning for så vidt angår personer uden opholdstilladelse, og forventer, at der tages højde for denne persongruppes forhold i forbindelse med dels den bebudede ændring af direktivet om definition af hjælp til ulovlig indrejse og transit samt ulovligt ophold, dels rapporten om direktivet om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold;

| 48. | mener, at tilbagetagelsesaftaler principielt kun bør indgås på frivillig basis, at disse bør tage hensyn til målsætninger for udviklingssamarbejdet, og at tilbagetagelse bør resultere i varig social integration af de mennesker, der er berørt heraf; |
| --- | --- |

48.

mener, at tilbagetagelsesaftaler principielt kun bør indgås på frivillig basis, at disse bør tage hensyn til målsætninger for udviklingssamarbejdet, og at tilbagetagelse bør resultere i varig social integration af de mennesker, der er berørt heraf;

| 49. | beklager, at handlingsplanen indtil videre ikke omfatter forbedringer af tredjelandsstatsborgeres rettigheder og pligter; |
| --- | --- |

49.

beklager, at handlingsplanen indtil videre ikke omfatter forbedringer af tredjelandsstatsborgeres rettigheder og pligter;

| 50. | understreger behovet for også inden for indvandrings- og asylpolitikken at overholde bestemmelserne om databeskyttelse i de i handlingsplanen bebudede foranstaltninger vedrørende beskyttelse samt udveksling og/eller kontrol af data; |
| --- | --- |

50.

understreger behovet for også inden for indvandrings- og asylpolitikken at overholde bestemmelserne om databeskyttelse i de i handlingsplanen bebudede foranstaltninger vedrørende beskyttelse samt udveksling og/eller kontrol af data;

| 51. | bifalder de annoncerede foranstaltninger til fremme af integrationen og opfordrer til på et tidligt tidspunkt at inddrage Regionsudvalget i udarbejdelsen af meddelelsen om en EU-dagsorden for integration, herunder udvikling af en koordineringsmekanisme; |
| --- | --- |

51.

bifalder de annoncerede foranstaltninger til fremme af integrationen og opfordrer til på et tidligt tidspunkt at inddrage Regionsudvalget i udarbejdelsen af meddelelsen om en EU-dagsorden for integration, herunder udvikling af en koordineringsmekanisme;

| 52. | opfordrer til at sikre, at indsatsen i forbindelse med udarbejdelse af de bebudede statistikker kommer til at stå i et rimeligt forhold til informationsværdien heraf og de dermed forbundne udgifter; |
| --- | --- |

52.

opfordrer til at sikre, at indsatsen i forbindelse med udarbejdelse af de bebudede statistikker kommer til at stå i et rimeligt forhold til informationsværdien heraf og de dermed forbundne udgifter;

| 53. | ser gerne, at EU i Europa-Parlamentets regi får en tilsynsførende for migration, flygtninge og integration, som navnlig bør beskæftige sig med de særlige problemer, som tredjelandsstatsborgere er konfronteret med. |
| --- | --- |

53.

ser gerne, at EU i Europa-Parlamentets regi får en tilsynsførende for migration, flygtninge og integration, som navnlig bør beskæftige sig med de særlige problemer, som tredjelandsstatsborgere er konfronteret med.

Asylpolitik

Regionsudvalget

| 54. | opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at gennemføre den etablering af en fælles fremgangsmåde med henblik på at mindske forskellene mellem asylafgørelserne, som bebudes i handlingsplanen; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at gennemføre den etablering af en fælles fremgangsmåde med henblik på at mindske forskellene mellem asylafgørelserne, som bebudes i handlingsplanen;

| 55. | mener, at overholdelse af mindstestandarder, der respekterer de krav, som følger af de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne, er lige så nødvendig i forbindelse med anbringelsen af asylansøgere som i forbindelse med fastsættelsen af regler for asylansøgeres bevægelighed. |
| --- | --- |

55.

mener, at overholdelse af mindstestandarder, der respekterer de krav, som følger af de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne, er lige så nødvendig i forbindelse med anbringelsen af asylansøgere som i forbindelse med fastsættelsen af regler for asylansøgeres bevægelighed.

Et globalt Europa – Udenrigspolitiske aspekter af et rum med frihed, sikkerhed og retfærdighed

Regionsudvalget

| 56. | bifalder, at Lissabontraktaten skaber mulighed for at tilrettelægge en mere effektiv EU-udenrigspolitik, der i højere grad tager menneskerettighedsmæssige og udviklingspolitiske hensyn; |
| --- | --- |

56.

bifalder, at Lissabontraktaten skaber mulighed for at tilrettelægge en mere effektiv EU-udenrigspolitik, der i højere grad tager menneskerettighedsmæssige og udviklingspolitiske hensyn;

| 57. | bifalder Kommissionens tilsagn om sammen med EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/Kommissionens næstformand at være opmærksom på sammenhængen mellem EU's relationer udadtil, de retlige og indre anliggenders eksterne dimension og udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

57.

bifalder Kommissionens tilsagn om sammen med EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/Kommissionens næstformand at være opmærksom på sammenhængen mellem EU's relationer udadtil, de retlige og indre anliggenders eksterne dimension og udviklingssamarbejdet;

| 58. | bifalder, at handlingsplanen omtaler de fælles interesser i forbindelse med lovlig og ulovlig migration (indvandring, asyl, samarbejde om grænseovervågning) og tager hensyn til bekæmpelse af terrorisme og kriminalitet, den geografiske prioritering på udvalgte områder, rammebetingelserne for informationsudveksling, garantier for beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne, gennemsigtighed, fri adgang til information, databeskyttelse og de retsbeskyttelsesgarantier for unionsborgere og tredjelandsstatsborgere, der hænger sammen hermed; |
| --- | --- |

58.

bifalder, at handlingsplanen omtaler de fælles interesser i forbindelse med lovlig og ulovlig migration (indvandring, asyl, samarbejde om grænseovervågning) og tager hensyn til bekæmpelse af terrorisme og kriminalitet, den geografiske prioritering på udvalgte områder, rammebetingelserne for informationsudveksling, garantier for beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne, gennemsigtighed, fri adgang til information, databeskyttelse og de retsbeskyttelsesgarantier for unionsborgere og tredjelandsstatsborgere, der hænger sammen hermed;

| 59. | opfordrer til, at Europarådets Lokal- og Regionalkongres, Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling, østpartnerskabsplatformene og andre relevante netværk inddrages i diskussionen om emner, der vedrører den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

59.

opfordrer til, at Europarådets Lokal- og Regionalkongres, Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling, østpartnerskabsplatformene og andre relevante netværk inddrages i diskussionen om emner, der vedrører den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 60. | anser det for vigtigt at udnytte og styrke de lokale og regionale myndigheders store potentiale inden for det grænseoverskridende samarbejde på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig hvad angår integrationen af indvandrere og asylansøgere; |
| --- | --- |

60.

anser det for vigtigt at udnytte og styrke de lokale og regionale myndigheders store potentiale inden for det grænseoverskridende samarbejde på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig hvad angår integrationen af indvandrere og asylansøgere;

| 61. | mener, at der også på dette område er behov for regelmæssige evalueringer for at sikre effekten af og sammenhængen i gennemførelsen af de foranstaltninger, der er led i den nye EU-udenrigspolitik. |
| --- | --- |

61.

mener, at der også på dette område er behov for regelmæssige evalueringer for at sikre effekten af og sammenhængen i gennemførelsen af de foranstaltninger, der er led i den nye EU-udenrigspolitik.

Bruxelles, den 2. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/54

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Gennemførelsen af Østpartnerskabsinitiativet i Belarus og udviklingen af samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i Belarus og EU«

2011/C 42/11

REGIONSUDVALGET

| — | anbefaler EU at videreføre en vidtgående, åben og struktureret dialog med de belarussiske myndigheder, oppositionsgrupper og civilsamfund og at meddele Belarus, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen fortsat kan blive ratificeret, ligesom alle europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrumenter reelt kan benyttes, under forudsætning af at regeringen er klar til at gennemføre reelle forandringer, sikre overholdelsen af retsstatsprincippet og menneskerettighederne samt indføre reformer, der styrker de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

—

anbefaler EU at videreføre en vidtgående, åben og struktureret dialog med de belarussiske myndigheder, oppositionsgrupper og civilsamfund og at meddele Belarus, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen fortsat kan blive ratificeret, ligesom alle europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrumenter reelt kan benyttes, under forudsætning af at regeringen er klar til at gennemføre reelle forandringer, sikre overholdelsen af retsstatsprincippet og menneskerettighederne samt indføre reformer, der styrker de lokale og regionale myndigheder;

| — | bestræber sig på at fortsætte og udbygge de eksisterende former for territorialt samarbejde med Belarus, herunder inden for rammerne af relevante Interreg-programmer i EU's grænseområder, og opfordrer de lokale og regionale myndigheder og NGO'er på området til at iværksætte flere projekter for at udbygge og lette de grænseoverskridende forbindelser; |
| --- | --- |

—

bestræber sig på at fortsætte og udbygge de eksisterende former for territorialt samarbejde med Belarus, herunder inden for rammerne af relevante Interreg-programmer i EU's grænseområder, og opfordrer de lokale og regionale myndigheder og NGO'er på området til at iværksætte flere projekter for at udbygge og lette de grænseoverskridende forbindelser;

| — | opfordrer indtrængende den belarussiske regering til også at udpege repræsentanter fra oppositionen til den belarussiske delegation i den parlamentariske Euronestforsamling; |
| --- | --- |

—

opfordrer indtrængende den belarussiske regering til også at udpege repræsentanter fra oppositionen til den belarussiske delegation i den parlamentariske Euronestforsamling;

| — | inviterer repræsentanter for de belarussiske lokale og regionale myndigheder samt repræsentanter for demokratiske NGO'er til at deltage som observatører i møder mellem EU's lokale og regionale myndigheder som en opfordring til yderligere partnerskabsprojekter og personudvekslinger; |
| --- | --- |

—

inviterer repræsentanter for de belarussiske lokale og regionale myndigheder samt repræsentanter for demokratiske NGO'er til at deltage som observatører i møder mellem EU's lokale og regionale myndigheder som en opfordring til yderligere partnerskabsprojekter og personudvekslinger;

| — | anbefaler, at der fortsat bygges videre på eksisterende platforme for meningsudveksling, som f.eks. »Civil Society Forum« eller Minsk-forummet forvaltet af »IBB Johannes Rau«, som er et kontor i Minsk under den tyske internationale forening for uddannelse og meningsudveksling (Internationalen Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund), samt systematisk at udbygge og institutionalisere dialogen mellem officielle repræsentanter fra Belarus (oppositionen, NGO'er, forskere og medier). |
| --- | --- |

—

anbefaler, at der fortsat bygges videre på eksisterende platforme for meningsudveksling, som f.eks. »Civil Society Forum« eller Minsk-forummet forvaltet af »IBB Johannes Rau«, som er et kontor i Minsk under den tyske internationale forening for uddannelse og meningsudveksling (Internationalen Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund), samt systematisk at udbygge og institutionalisere dialogen mellem officielle repræsentanter fra Belarus (oppositionen, NGO'er, forskere og medier).

| Ordfører | : | Werner Heinrich Jostmeier (DE/PPE), medlem af Landdagen i Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Werner Heinrich Jostmeier (DE/PPE), medlem af Landdagen i Nordrhein-Westfalen

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | henviser til betydningen af Belarus og landets historie, kulturelle identitet og kulturarv. Netop disse faktorer gør Belarus til et nøgleland for hele Østeuropas udvikling og en bro mellem øst og vest med hensyn til det fremtidige samarbejde mellem EU og landene i det tidligere Sovjetunionen. Belarus' deltagelse i Østpartnerskabet har dermed høj strategisk økonomisk og kulturel betydning for EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

1.

henviser til betydningen af Belarus og landets historie, kulturelle identitet og kulturarv. Netop disse faktorer gør Belarus til et nøgleland for hele Østeuropas udvikling og en bro mellem øst og vest med hensyn til det fremtidige samarbejde mellem EU og landene i det tidligere Sovjetunionen. Belarus' deltagelse i Østpartnerskabet har dermed høj strategisk økonomisk og kulturel betydning for EU's medlemsstater;

| 2. | erkender samtidig, at der bør tages hensyn til Belarus' historiske og kulturelle udvikling, når der fastlægges procedurer for landets tilnærmelse til EU, idet EU-instrumenterne for demokratisering og modernisering af regionale og lokale forvaltninger skal udvælges og anvendes med omhu; |
| --- | --- |

2.

erkender samtidig, at der bør tages hensyn til Belarus' historiske og kulturelle udvikling, når der fastlægges procedurer for landets tilnærmelse til EU, idet EU-instrumenterne for demokratisering og modernisering af regionale og lokale forvaltninger skal udvælges og anvendes med omhu;

| 3. | henviser til, at de fremskridt, som gøres i alle de forskellige lande, der deltager i Østpartnerskabet, skal vurderes individuelt. Især fordi der ikke findes nogen universel metode til demokratisering af stater. Dette gælder særligt for de tidligere kommunistiske stater i Østeuropa, der historisk ikke har meget erfaring med retsstatsprincippet, social mobilitet og markedsøkonomiske friheder. Regionsudvalget forstår, at hvert enkelt land har sin egen historie, og det er dermed individuelt, hvor hastigt landene kan udvikle sig kulturelt, socialt og økonomisk; |
| --- | --- |

3.

henviser til, at de fremskridt, som gøres i alle de forskellige lande, der deltager i Østpartnerskabet, skal vurderes individuelt. Især fordi der ikke findes nogen universel metode til demokratisering af stater. Dette gælder særligt for de tidligere kommunistiske stater i Østeuropa, der historisk ikke har meget erfaring med retsstatsprincippet, social mobilitet og markedsøkonomiske friheder. Regionsudvalget forstår, at hvert enkelt land har sin egen historie, og det er dermed individuelt, hvor hastigt landene kan udvikle sig kulturelt, socialt og økonomisk;

| 4. | fremhæver samtidig, at et land som Belarus, der har vist sig villigt til at deltage i Østpartnerskabet, og som er interesseret i at normalisere forbindelserne med EU og Europarådet, også må være indstillet på at overholde de universelle menneskerettigheder og at afskaffe dødsstraf. Landet må således være indstillet på at slå ind på gennemførelsen af en virkelig reformkurs, f.eks. gennem en større deltagelse i partnerskabsprojekter, oprettelse af bypartnerskaber og debatfora med civilsamfundsorganisationer og gennem et tættere interregionalt og grænseoverskridende samarbejde, særligt med nabolandene Polen, Litauen og Letland. Dette er særligt vigtigt, i betragtning af at Kommissionen i oktober 2010 igen vil gøre status over fremskridtene i dens forbindelser med Belarus og i den anledning kan træffe væsentlige beslutninger for det fremtidige samarbejde og deltagelsen i Østpartnerskabet; |
| --- | --- |

4.

fremhæver samtidig, at et land som Belarus, der har vist sig villigt til at deltage i Østpartnerskabet, og som er interesseret i at normalisere forbindelserne med EU og Europarådet, også må være indstillet på at overholde de universelle menneskerettigheder og at afskaffe dødsstraf. Landet må således være indstillet på at slå ind på gennemførelsen af en virkelig reformkurs, f.eks. gennem en større deltagelse i partnerskabsprojekter, oprettelse af bypartnerskaber og debatfora med civilsamfundsorganisationer og gennem et tættere interregionalt og grænseoverskridende samarbejde, særligt med nabolandene Polen, Litauen og Letland. Dette er særligt vigtigt, i betragtning af at Kommissionen i oktober 2010 igen vil gøre status over fremskridtene i dens forbindelser med Belarus og i den anledning kan træffe væsentlige beslutninger for det fremtidige samarbejde og deltagelsen i Østpartnerskabet;

| 5. | henviser til, at Regionsudvalget som institution, der er tæt på borgerne, og som repræsenterer de regionale og lokale myndigheder, er en ægte partner i det videre samarbejde inden for rammerne af Østpartnerskabet. De talrige kontakter er en fremragende mulighed for at nå til forståelse med Belarus med henblik på at yde et »bottom-up«-bidrag til demokratisering og forbedring af vilkårene for befolkningen i Belarus. |
| --- | --- |

5.

henviser til, at Regionsudvalget som institution, der er tæt på borgerne, og som repræsenterer de regionale og lokale myndigheder, er en ægte partner i det videre samarbejde inden for rammerne af Østpartnerskabet. De talrige kontakter er en fremragende mulighed for at nå til forståelse med Belarus med henblik på at yde et »bottom-up«-bidrag til demokratisering og forbedring af vilkårene for befolkningen i Belarus.

Strategiske udfordringer for samarbejdet mellem EU og Belarus og krav til den belarussiske regering:

Regionsudvalget

| 6. | påpeger, at den bilaterale partnerskabs- og samarbejdsaftale, der i 1995 blev indgået mellem EU og Belarus, endnu ikke kan ratificeres af Europa-Parlamentet, da den belarussiske indsats hidtil er utilstrækkelig, og der er derfor ikke noget formelt grundlag for samarbejdet. Belarus er som det eneste land, der deltager i Østpartnerskabet, ikke en fuldgyldig partner i den europæiske naboskabspolitik (ENP), og landet opfylder heller ikke Europarådets og EU's almindelige bestemmelser, herunder angående moratorier for dødsstraf og henrettelser. Derfor kan der for øjeblikket kun anvendes enkelte multilaterale ENP-programmer og -instrumenter; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at den bilaterale partnerskabs- og samarbejdsaftale, der i 1995 blev indgået mellem EU og Belarus, endnu ikke kan ratificeres af Europa-Parlamentet, da den belarussiske indsats hidtil er utilstrækkelig, og der er derfor ikke noget formelt grundlag for samarbejdet. Belarus er som det eneste land, der deltager i Østpartnerskabet, ikke en fuldgyldig partner i den europæiske naboskabspolitik (ENP), og landet opfylder heller ikke Europarådets og EU's almindelige bestemmelser, herunder angående moratorier for dødsstraf og henrettelser. Derfor kan der for øjeblikket kun anvendes enkelte multilaterale ENP-programmer og -instrumenter;

| 7. | bakker op om EU's beslutning om at skabe tættere forbindelser til Belarus gennem forbedring af det grænseoverskridende og interregionale samarbejde og om gennem Østpartnerskabet at knytte Belarus til ENP-finansieringsinstrumenter og herigennem med henblik på EU's fremtidige revurdering af samarbejdet med Belarus i oktober 2010 at forpligte landet til fortsat at gøre fremskridt med hensyn til demokratiseringen, retsstatsprincippet og udviklingen af civilsamfundet; |
| --- | --- |

7.

bakker op om EU's beslutning om at skabe tættere forbindelser til Belarus gennem forbedring af det grænseoverskridende og interregionale samarbejde og om gennem Østpartnerskabet at knytte Belarus til ENP-finansieringsinstrumenter og herigennem med henblik på EU's fremtidige revurdering af samarbejdet med Belarus i oktober 2010 at forpligte landet til fortsat at gøre fremskridt med hensyn til demokratiseringen, retsstatsprincippet og udviklingen af civilsamfundet;

| 8. | bifalder, at Kommissionen har anmodet Regionsudvalget om at yde et bidrag til Østpartnerskabet, og oplyser, at de regionale og lokale myndigheder er villige til at bruge alle de midler, de har til rådighed, til at støtte Østpartnerskabet og skabe kontakter med Belarus; |
| --- | --- |

8.

bifalder, at Kommissionen har anmodet Regionsudvalget om at yde et bidrag til Østpartnerskabet, og oplyser, at de regionale og lokale myndigheder er villige til at bruge alle de midler, de har til rådighed, til at støtte Østpartnerskabet og skabe kontakter med Belarus;

| 9. | konstaterer med glæde, at den belarussiske regering for kort tid siden tog de første skridt til forbedring af menneskerettighedssituationen og retsstatsprincippet bl.a. ved at frigive politiske fanger, give tilslutning til, at Kommissionen åbnede et delegationskontor i Minsk, samt tolerere, at der i Belarus blev oprettet et forum for civilsamfundet, der eksplicit arbejder for demokratisering og styrkelse af civilsamfundet; |
| --- | --- |

9.

konstaterer med glæde, at den belarussiske regering for kort tid siden tog de første skridt til forbedring af menneskerettighedssituationen og retsstatsprincippet bl.a. ved at frigive politiske fanger, give tilslutning til, at Kommissionen åbnede et delegationskontor i Minsk, samt tolerere, at der i Belarus blev oprettet et forum for civilsamfundet, der eksplicit arbejder for demokratisering og styrkelse af civilsamfundet;

| 10. | konstaterer med tilfredshed, at ENP-instrumenter til fremme af demokrati og menneskerettigheder, som f.eks. Kontoret for Informationsudveksling om Teknisk Bistand (TAIEX) eller Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) har skabt de første resultater; |
| --- | --- |

10.

konstaterer med tilfredshed, at ENP-instrumenter til fremme af demokrati og menneskerettigheder, som f.eks. Kontoret for Informationsudveksling om Teknisk Bistand (TAIEX) eller Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) har skabt de første resultater;

| 11. | bifalder derudover Belarus' samarbejde med OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) om valglovgivningen og anbefaler Belarus at fortsætte dette samarbejde med henblik på præsidentvalget i slutningen af 2010/begyndelsen af 2011, således at der sikres et fair og gennemsigtigt valgforløb. Derudover skal der gives tilladelse til, at internationale observatører deltager i valgene og i alle de forberedende og opfølgende valgprocedurer; |
| --- | --- |

11.

bifalder derudover Belarus' samarbejde med OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) om valglovgivningen og anbefaler Belarus at fortsætte dette samarbejde med henblik på præsidentvalget i slutningen af 2010/begyndelsen af 2011, således at der sikres et fair og gennemsigtigt valgforløb. Derudover skal der gives tilladelse til, at internationale observatører deltager i valgene og i alle de forberedende og opfølgende valgprocedurer;

| 12. | minder om betydningen af Europarådets Kommunalkongres' valgobservationer, som Regionsudvalget har deltaget i, og anbefaler, at deres fælles delegationer også i fremtiden deltager i overvågninger af kommunal- og regionalvalg i Belarus; |
| --- | --- |

12.

minder om betydningen af Europarådets Kommunalkongres' valgobservationer, som Regionsudvalget har deltaget i, og anbefaler, at deres fælles delegationer også i fremtiden deltager i overvågninger af kommunal- og regionalvalg i Belarus;

| 13. | bifalder, at de belarussiske forbindelser med de andre lande i Østpartnerskabet siden begyndelsen af 2009 har udviklet sig i overvejende positiv retning. De diplomatiske aktiviteter mellem Belarus og Ukraine, Georgien og Aserbajdsjan tyder på en selvstændig og multilateral udvikling af et regionalt samarbejde mellem landene i området mellem Østersøen og Sortehavet; |
| --- | --- |

13.

bifalder, at de belarussiske forbindelser med de andre lande i Østpartnerskabet siden begyndelsen af 2009 har udviklet sig i overvejende positiv retning. De diplomatiske aktiviteter mellem Belarus og Ukraine, Georgien og Aserbajdsjan tyder på en selvstændig og multilateral udvikling af et regionalt samarbejde mellem landene i området mellem Østersøen og Sortehavet;

| 14. | beklager dog dybt, at forholdet mellem EU og Belarus i første halvdel af 2010 så ud til at stagnere som følge af, at der igen i tiltagende grad forekom menneskerettighedskrænkelser og systematisk undertrykkelse af NGO'er, og pga. det skuffende forløb af kommunalvalget, hvor kun to procent af omkring 25 000 godkendte kandidater fra hele landet kom fra oppositionen; |
| --- | --- |

14.

beklager dog dybt, at forholdet mellem EU og Belarus i første halvdel af 2010 så ud til at stagnere som følge af, at der igen i tiltagende grad forekom menneskerettighedskrænkelser og systematisk undertrykkelse af NGO'er, og pga. det skuffende forløb af kommunalvalget, hvor kun to procent af omkring 25 000 godkendte kandidater fra hele landet kom fra oppositionen;

| 15. | beklager også oprigtigt de seneste rapporter om indgreb mod pressefriheden og hindring af udenlandske journalisters arbejde, begrænsning af etniske mindretals frihed i Belarus, fuldbyrdelsen af to dødsdomme i marts, yderligere restriktive tiltag og programmer rettet mod politiske modstandere forud for kommunalvalgkampen samt den belarussiske efterretningstjenestes landsdækkende aktion mod kampagnen »Tell the truth« den 18. maj 2010, hvor der blev foretaget ransagninger i mange politiske modstanderes bopæle og kontorer. Regionsudvalget ser også med stadig større bekymring på regeringens aktuelle repressive foranstaltninger i forhold til censur på mediefriheden, særligt internettet, da denne frihed har virkelig stor betydning for kommunikationen mellem oppositionsgrupper og vil spille en vigtig rolle under den kommende kampagne i forbindelse med præsidentvalget; |
| --- | --- |

15.

beklager også oprigtigt de seneste rapporter om indgreb mod pressefriheden og hindring af udenlandske journalisters arbejde, begrænsning af etniske mindretals frihed i Belarus, fuldbyrdelsen af to dødsdomme i marts, yderligere restriktive tiltag og programmer rettet mod politiske modstandere forud for kommunalvalgkampen samt den belarussiske efterretningstjenestes landsdækkende aktion mod kampagnen »Tell the truth« den 18. maj 2010, hvor der blev foretaget ransagninger i mange politiske modstanderes bopæle og kontorer. Regionsudvalget ser også med stadig større bekymring på regeringens aktuelle repressive foranstaltninger i forhold til censur på mediefriheden, særligt internettet, da denne frihed har virkelig stor betydning for kommunikationen mellem oppositionsgrupper og vil spille en vigtig rolle under den kommende kampagne i forbindelse med præsidentvalget;

| 16. | opfordrer indtrængende den belarussiske regering til at komme tilbage på sporet hen imod demokratisering og til omgående at ophøre med at idømme og fuldburde dødsstraffe, krænke menneskerettighederne, udøve trusler mod visse civilsamfundsgrupper samt stoppe restriktioner, forskelsbehandling og diskrimination rettet mod etniske mindretal i Belarus på det politiske, økonomiske, sociale og kulturelle område; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende den belarussiske regering til at komme tilbage på sporet hen imod demokratisering og til omgående at ophøre med at idømme og fuldburde dødsstraffe, krænke menneskerettighederne, udøve trusler mod visse civilsamfundsgrupper samt stoppe restriktioner, forskelsbehandling og diskrimination rettet mod etniske mindretal i Belarus på det politiske, økonomiske, sociale og kulturelle område;

| 17. | opfordrer udtrykkeligt den belarussiske regering til at sørge for, at der ved næste præsidentvalg sker væsentlige fremskridt på følgende områder: et reelt moratorium for dødsstraf, vidtgående ytringsfrihed, sikring af forenings- og forsamlingsfriheden, beskyttelse af religionsfriheden og sikring af politiske rettigheder for bevægelser i oppositionen; |
| --- | --- |

17.

opfordrer udtrykkeligt den belarussiske regering til at sørge for, at der ved næste præsidentvalg sker væsentlige fremskridt på følgende områder: et reelt moratorium for dødsstraf, vidtgående ytringsfrihed, sikring af forenings- og forsamlingsfriheden, beskyttelse af religionsfriheden og sikring af politiske rettigheder for bevægelser i oppositionen;

| 18. | opfordrer indtrængende den belarussiske regering til også at udpege repræsentanter fra oppositionen til den belarussiske delegation i den parlamentariske Euronestforsamling; |
| --- | --- |

18.

opfordrer indtrængende den belarussiske regering til også at udpege repræsentanter fra oppositionen til den belarussiske delegation i den parlamentariske Euronestforsamling;

| 19. | fastslår, at det er nødvendigt at iværksætte grundlæggende moderniseringsforanstaltninger i Belarus med henblik på lokalt og regionalt selvstyre for at:






  — | gennemføre en velfungerende administrativ og skattemæssig decentralisering |
| --- | --- | --- |

19.

fastslår, at det er nødvendigt at iværksætte grundlæggende moderniseringsforanstaltninger i Belarus med henblik på lokalt og regionalt selvstyre for at:

—

gennemføre en velfungerende administrativ og skattemæssig decentralisering

| — | at fjerne den asymmetriske magtstruktur mellem en stærk centralregering og et svagt lokalt eller regionalt niveau, hvad angår finans- og ressourcedeling |
| --- | --- |

—

at fjerne den asymmetriske magtstruktur mellem en stærk centralregering og et svagt lokalt eller regionalt niveau, hvad angår finans- og ressourcedeling

| — | skabe bedre strukturelle betingelser for offentlig-private partnerskaber, når det gælder udvikling af offentlige tjenesteydelser, og |
| --- | --- |

—

skabe bedre strukturelle betingelser for offentlig-private partnerskaber, når det gælder udvikling af offentlige tjenesteydelser, og

| — | øge de lokale og regionale myndigheders forvaltningskapaciteter; |
| --- | --- |

—

øge de lokale og regionale myndigheders forvaltningskapaciteter;

| 20. | er af den overbevisning, at dette vil bidrage til forbedring af de belarussiske borgeres livskvalitet. Regionsudvalget tilbyder sin støtte til modernisering af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

20.

er af den overbevisning, at dette vil bidrage til forbedring af de belarussiske borgeres livskvalitet. Regionsudvalget tilbyder sin støtte til modernisering af de lokale og regionale myndigheder;

| 21. | påpeger, at endnu et dødvande i forbindelserne mellem EU og Belarus vil have en negativ indvirkning på civilsamfundets engagement, der ellers er i udvikling, og den pro-europæiske holdning blandt borgerne i Belarus; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at endnu et dødvande i forbindelserne mellem EU og Belarus vil have en negativ indvirkning på civilsamfundets engagement, der ellers er i udvikling, og den pro-europæiske holdning blandt borgerne i Belarus;

| 22. | understreger betydningen af aktive bypartnerskaber mellem EU's medlemsstater og Belarus, f.eks. mellem Minsk og Bonn. Bypartnerskaber bygger med deres enorme ekspertise, brede kontraktflade og netværk et vigtigt fundament for den fremtidige demokratiseringsproces i Belarus og landets tilnærmelse til EU. De motiverer myndighederne og borgerne til at lægge engagement og viden i sådanne partnerskaber; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af aktive bypartnerskaber mellem EU's medlemsstater og Belarus, f.eks. mellem Minsk og Bonn. Bypartnerskaber bygger med deres enorme ekspertise, brede kontraktflade og netværk et vigtigt fundament for den fremtidige demokratiseringsproces i Belarus og landets tilnærmelse til EU. De motiverer myndighederne og borgerne til at lægge engagement og viden i sådanne partnerskaber;

| 23. | understreger med henblik på styrkelsen af det regionale og grænseoverskridende samarbejde, hvor vigtigt det er at skabe et godt naboskab med EU-medlemsstaterne Letland, Litauen og Polen. Det skal oprettes på venskabeligt grundlag og tildele alle etniske mindretal i eget land en passende politisk, økonomisk, social og kulturel rolle, således at der kan skabes vedvarende stabile forbindelser, som er baseret på gensidig respekt. |
| --- | --- |

23.

understreger med henblik på styrkelsen af det regionale og grænseoverskridende samarbejde, hvor vigtigt det er at skabe et godt naboskab med EU-medlemsstaterne Letland, Litauen og Polen. Det skal oprettes på venskabeligt grundlag og tildele alle etniske mindretal i eget land en passende politisk, økonomisk, social og kulturel rolle, således at der kan skabes vedvarende stabile forbindelser, som er baseret på gensidig respekt.

Politiske anbefalinger for det fremtidige samarbejde:

Regionsudvalget

| 24. | anbefaler EU at videreføre en vidtgående, åben og struktureret dialog med de belarussiske myndigheder, oppositionsgrupper og civilsamfund og at meddele Belarus, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen fortsat kan blive ratificeret, ligesom alle europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrumenter reelt kan benyttes, under forudsætning af at regeringen er klar til at gennemføre reelle forandringer, sikre overholdelsen af retsstatsprincippet og menneskerettighederne samt indføre reformer, der styrker de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

24.

anbefaler EU at videreføre en vidtgående, åben og struktureret dialog med de belarussiske myndigheder, oppositionsgrupper og civilsamfund og at meddele Belarus, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen fortsat kan blive ratificeret, ligesom alle europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrumenter reelt kan benyttes, under forudsætning af at regeringen er klar til at gennemføre reelle forandringer, sikre overholdelsen af retsstatsprincippet og menneskerettighederne samt indføre reformer, der styrker de lokale og regionale myndigheder;

| 25. | anbefaler derfor EU stærkt til i fremtiden at betinge gennemførelsen af humanitære bistandsprojekter og anvendelsen af finansielle instrumenter af, at menneskerettighederne overholdes, og at der indføres et reelt moratorium for dødsstraf. Samtidig må EU fortsat og i endnu højere grad sikre, at de bevilgede midler anvendes til det rigtige formål og fremmer den humanitære udvikling og udviklingen af en retsstat, og at de ikke bruges til at styrke de autoritære strukturer og det autoritære styre i Minsk; |
| --- | --- |

25.

anbefaler derfor EU stærkt til i fremtiden at betinge gennemførelsen af humanitære bistandsprojekter og anvendelsen af finansielle instrumenter af, at menneskerettighederne overholdes, og at der indføres et reelt moratorium for dødsstraf. Samtidig må EU fortsat og i endnu højere grad sikre, at de bevilgede midler anvendes til det rigtige formål og fremmer den humanitære udvikling og udviklingen af en retsstat, og at de ikke bruges til at styrke de autoritære strukturer og det autoritære styre i Minsk;

| 26. | råder EU til stadig på tæt hold at overvåge udviklingen i den indenrigspolitiske situation i Belarus indtil afholdelsen af det næste præsidentvalg i slutningen af 2010/begyndelsen af 2011 og først derefter at træffe beslutning om det fremtidige samarbejde og dermed ikke (som planlagt) foretage en revurdering allerede i efteråret 2010; |
| --- | --- |

26.

råder EU til stadig på tæt hold at overvåge udviklingen i den indenrigspolitiske situation i Belarus indtil afholdelsen af det næste præsidentvalg i slutningen af 2010/begyndelsen af 2011 og først derefter at træffe beslutning om det fremtidige samarbejde og dermed ikke (som planlagt) foretage en revurdering allerede i efteråret 2010;

| 27. | anbefaler Kommunalkongressen at overvåge, om forberedelserne og afholdelsen af valgene i Belarus er i overensstemmelse med Europarådets betingelser. Regionsudvalget tilbyder i den sammenhæng at fortsætte det hidtidige samarbejde i forbindelse med valgovervågningen; |
| --- | --- |

27.

anbefaler Kommunalkongressen at overvåge, om forberedelserne og afholdelsen af valgene i Belarus er i overensstemmelse med Europarådets betingelser. Regionsudvalget tilbyder i den sammenhæng at fortsætte det hidtidige samarbejde i forbindelse med valgovervågningen;

| 28. | råder EU til senest i starten af 2011 at fremsætte en specifik fremskridtsrapport om forbindelserne med Belarus, efter at forbindelserne med Belarus igen blev taget op i oktober 2008, samt at foretage en kritisk vurdering af EU's eget engagement i Belarus i de sidste 24 måneder og på baggrund heraf drage konklusioner om det fremtidige samarbejde med de demokratiske NGO'er i Belarus; |
| --- | --- |

28.

råder EU til senest i starten af 2011 at fremsætte en specifik fremskridtsrapport om forbindelserne med Belarus, efter at forbindelserne med Belarus igen blev taget op i oktober 2008, samt at foretage en kritisk vurdering af EU's eget engagement i Belarus i de sidste 24 måneder og på baggrund heraf drage konklusioner om det fremtidige samarbejde med de demokratiske NGO'er i Belarus;

| 29. | anbefaler alle europæiske institutioner at være solidariske med demokratiske aktører i Belarus, og især styrke kontakterne med de lokale og regionale myndigheder med henblik på at udligne magtkoncentrationen i Minsk. Målet bør i denne sammenhæng være at inddrage de åbne og demokratisk orienterede opinionsdannere - især på lokalt niveau og i grænseregionerne til EU's medlemsstater - i samarbejdsdialogen med EU's medlemsstater med det formål at påvirke den indenrigspolitiske udvikling i Belarus positivt via en »bottom op«-tilgang; |
| --- | --- |

29.

anbefaler alle europæiske institutioner at være solidariske med demokratiske aktører i Belarus, og især styrke kontakterne med de lokale og regionale myndigheder med henblik på at udligne magtkoncentrationen i Minsk. Målet bør i denne sammenhæng være at inddrage de åbne og demokratisk orienterede opinionsdannere - især på lokalt niveau og i grænseregionerne til EU's medlemsstater - i samarbejdsdialogen med EU's medlemsstater med det formål at påvirke den indenrigspolitiske udvikling i Belarus positivt via en »bottom op«-tilgang;

| 30. | anbefaler, at der fortsat bygges videre på eksisterende platforme for meningsudveksling, som f.eks. »Civil Society Forum« eller Minsk-forummet forvaltet af »IBB Johannes Rau«, som er et kontor i Minsk under den tyske internationale forening for uddannelse og meningsudveksling (Internationalen Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund), samt systematisk at udbygge og institutionalisere dialogen mellem officielle repræsentanter fra Belarus (oppositionen, NGO'er, forskere og medier); |
| --- | --- |

30.

anbefaler, at der fortsat bygges videre på eksisterende platforme for meningsudveksling, som f.eks. »Civil Society Forum« eller Minsk-forummet forvaltet af »IBB Johannes Rau«, som er et kontor i Minsk under den tyske internationale forening for uddannelse og meningsudveksling (Internationalen Bildungs- und Begegnungswerks Dortmund), samt systematisk at udbygge og institutionalisere dialogen mellem officielle repræsentanter fra Belarus (oppositionen, NGO'er, forskere og medier);

| 31. | råder til, at der under den videre fastlæggelse af emner for dialogen med demokratiinteresserede bevægelser og oppositionspartier i Belarus først og fremmest fokuseres på presse- og ytringsfriheden. Siden slutningen af efteråret 2009 har den belarussiske regering truffet forskellige foranstaltninger til at stække den nationale og internationale presse og regulere internettet, hvilket vanskeliggør en uafhængig og fri rapportering samt oppositionsgruppernes arbejde. En fri presse vil først og fremmest spille en vigtig rolle ved det kommende præsidentvalg i slutningen af 2010. Regionsudvalget kan yde et vigtigt bidrag til at styrke demokratidialogen med Belarus, hvis udvalget opfordrer alle instanser i landet til særligt at anvende de nye mediers teknologi og muligheder (bl.a. YouTube, Weblogs, Twitter og andre sociale netværksinstrumenter) til at lette arbejdet for oppositionen; |
| --- | --- |

31.

råder til, at der under den videre fastlæggelse af emner for dialogen med demokratiinteresserede bevægelser og oppositionspartier i Belarus først og fremmest fokuseres på presse- og ytringsfriheden. Siden slutningen af efteråret 2009 har den belarussiske regering truffet forskellige foranstaltninger til at stække den nationale og internationale presse og regulere internettet, hvilket vanskeliggør en uafhængig og fri rapportering samt oppositionsgruppernes arbejde. En fri presse vil først og fremmest spille en vigtig rolle ved det kommende præsidentvalg i slutningen af 2010. Regionsudvalget kan yde et vigtigt bidrag til at styrke demokratidialogen med Belarus, hvis udvalget opfordrer alle instanser i landet til særligt at anvende de nye mediers teknologi og muligheder (bl.a. YouTube, Weblogs, Twitter og andre sociale netværksinstrumenter) til at lette arbejdet for oppositionen;

| 32. | opfordrer de nationale myndigheder i Belarus til – i overensstemmelse med instrumenterne i Østpartnerskabet – at føre en åben systematisk dialog om decentralisering og styrkelse af de lokale og regionale myndigheder i det belarussiske politiske system. Dialogen bør handle om følgende temaer:






  — | ansvarsfuld regeringsførelse (»god regeringsførelse«) og nedbringelse af bureaukrati |
| --- | --- | --- |

32.

opfordrer de nationale myndigheder i Belarus til – i overensstemmelse med instrumenterne i Østpartnerskabet – at føre en åben systematisk dialog om decentralisering og styrkelse af de lokale og regionale myndigheder i det belarussiske politiske system. Dialogen bør handle om følgende temaer:

—

ansvarsfuld regeringsførelse (»god regeringsførelse«) og nedbringelse af bureaukrati

| — | bæredygtig social og økonomisk udvikling og samhørighedspolitik |
| --- | --- |

—

bæredygtig social og økonomisk udvikling og samhørighedspolitik

| — | spørgsmål om grænsetrafik |
| --- | --- |

—

spørgsmål om grænsetrafik

| — | miljøbeskyttelse |
| --- | --- |

—

miljøbeskyttelse

| — | kulturelle aktiviteter |
| --- | --- |

—

kulturelle aktiviteter

| — | bedre rammebetingelser for små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

—

bedre rammebetingelser for små og mellemstore virksomheder

| — | »mellemfolkelige kontakter« (herunder ungdomsudvekslinger og venskabsbyer); |
| --- | --- |

—

»mellemfolkelige kontakter« (herunder ungdomsudvekslinger og venskabsbyer);

| 33. | inviterer repræsentanter for de belarussiske lokale og regionale myndigheder samt repræsentanter for demokratiske NGO'er til at deltage som observatører i møder mellem EU's lokale og regionale myndigheder som en opfordring til yderligere partnerskabsprojekter og personudvekslinger; |
| --- | --- |

33.

inviterer repræsentanter for de belarussiske lokale og regionale myndigheder samt repræsentanter for demokratiske NGO'er til at deltage som observatører i møder mellem EU's lokale og regionale myndigheder som en opfordring til yderligere partnerskabsprojekter og personudvekslinger;

| 34. | bestræber sig på at fortsætte og udbygge de eksisterende former for territorialt samarbejde med Belarus, herunder inden for rammerne af relevante Interreg-programmer i EU's grænseområder, og opfordrer de lokale og regionale myndigheder og NGO'er på området til at iværksætte flere projekter for at udbygge og lette de grænseoverskridende forbindelser; |
| --- | --- |

34.

bestræber sig på at fortsætte og udbygge de eksisterende former for territorialt samarbejde med Belarus, herunder inden for rammerne af relevante Interreg-programmer i EU's grænseområder, og opfordrer de lokale og regionale myndigheder og NGO'er på området til at iværksætte flere projekter for at udbygge og lette de grænseoverskridende forbindelser;

| 35. | opfordrer særligt grænseregionerne i medlemsstaterne Polen, Litauen og Letland til i endnu højere grad at intensivere deres grænseoverskridende samarbejde med kommuner og regioner i Belarus, f.eks. på områderne:






  — | Grænsetrafik, told, fremme af mobilitet (lempelse af visumregler) for at lette grænseoverskridende rejser og for at lette mødet mellem mennesker fra Belarus og de tilgrænsende EU-medlemsstater |
| --- | --- | --- |

35.

opfordrer særligt grænseregionerne i medlemsstaterne Polen, Litauen og Letland til i endnu højere grad at intensivere deres grænseoverskridende samarbejde med kommuner og regioner i Belarus, f.eks. på områderne:

—

Grænsetrafik, told, fremme af mobilitet (lempelse af visumregler) for at lette grænseoverskridende rejser og for at lette mødet mellem mennesker fra Belarus og de tilgrænsende EU-medlemsstater

| — | Migration og foranstaltninger mod organiseret kriminalitet |
| --- | --- |

—

Migration og foranstaltninger mod organiseret kriminalitet

| — | Grænseoverskridende miljøbeskyttelsesspørgsmål |
| --- | --- |

—

Grænseoverskridende miljøbeskyttelsesspørgsmål

| — | Stimulering af økonomien og lettelse af de grænseoverskridende handler |
| --- | --- |

—

Stimulering af økonomien og lettelse af de grænseoverskridende handler

| — | Støtte til faglig grunduddannelse og videreuddannelse |
| --- | --- |

—

Støtte til faglig grunduddannelse og videreuddannelse

| — | Fælles kulturmøder, som f.eks. koncerter, kunstudstillinger og arrangementer til fremme af en fælles historisk erindringskultur og tackling af kriges konsekvenser for de mellemfolkelige forbindelser; |
| --- | --- |

—

Fælles kulturmøder, som f.eks. koncerter, kunstudstillinger og arrangementer til fremme af en fælles historisk erindringskultur og tackling af kriges konsekvenser for de mellemfolkelige forbindelser;

| 36. | er fortaler for, at der også fortsat anvendes ENP-instrumenter til styrkelse af den grænseoverskridende udveksling af elever, studerende og lærere (Erasmus og Tempus) for at forbedre forståelsen mellem mennesker fra Belarus og EU's medlemsstater og dermed fremme den europæiske idé og tilskynde det belarussiske civilsamfund til at engagere sig. |
| --- | --- |

36.

er fortaler for, at der også fortsat anvendes ENP-instrumenter til styrkelse af den grænseoverskridende udveksling af elever, studerende og lærere (Erasmus og Tempus) for at forbedre forståelsen mellem mennesker fra Belarus og EU's medlemsstater og dermed fremme den europæiske idé og tilskynde det belarussiske civilsamfund til at engagere sig.

Bruxelles, den 2. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/59

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Gennemførelse af Østpartnerskabsinitiativet i Armenien og udvikling af samarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder i Armenien og EU«

2011/C 42/12

REGIONSUDVALGET

| — | understreger at den nuværende situation i Armenien og den retning, den politiske udvikling har taget, skal forstås i lyset af landets religiøse arv og urolige historie, som omfatter den ene fremmede invasion efter den anden og det traumatiske folkedrab, der blev begået mod armenierne i første halvdel af det 20. århundrede; |
| --- | --- |

—

understreger at den nuværende situation i Armenien og den retning, den politiske udvikling har taget, skal forstås i lyset af landets religiøse arv og urolige historie, som omfatter den ene fremmede invasion efter den anden og det traumatiske folkedrab, der blev begået mod armenierne i første halvdel af det 20. århundrede;

| — | glæder sig over afholdelsen af det første borgmestervalg for byen Jerevan i maj 2009, men bemærker samtidig, at valgadfærden må forbedres yderligere. Udvalget glæder sig også over, at hovedstaden efter ændringen af forfatningen i 2005 har fået ny status og egen lov. Efter forfatningens ikrafttrædelse står dagsordenen nu på konsolidering og/eller sammenslutning af de øvrige lokal- og regionalmyndigheder. I den sammenhæng bekymrer det Regionsudvalget, at selv om grundprincipperne herfor, i lighed med de vigtigste kompetenceudvidelser for lederne af de lokale myndigheder, allerede er fastlagt, er aftalen endnu ikke gennemført; |
| --- | --- |

—

glæder sig over afholdelsen af det første borgmestervalg for byen Jerevan i maj 2009, men bemærker samtidig, at valgadfærden må forbedres yderligere. Udvalget glæder sig også over, at hovedstaden efter ændringen af forfatningen i 2005 har fået ny status og egen lov. Efter forfatningens ikrafttrædelse står dagsordenen nu på konsolidering og/eller sammenslutning af de øvrige lokal- og regionalmyndigheder. I den sammenhæng bekymrer det Regionsudvalget, at selv om grundprincipperne herfor, i lighed med de vigtigste kompetenceudvidelser for lederne af de lokale myndigheder, allerede er fastlagt, er aftalen endnu ikke gennemført;

| — | erkender, at Armenien har gjort store fremskridt, hvad angår landets forbindelser med EU, særligt gennem EU's og Armeniens fælles handlingsplan under den europæiske naboskabspolitik, åbningen i februar 2008 af en EU-delegation, og indsatsen i EU's rådgivende gruppe siden december 2009; |
| --- | --- |

—

erkender, at Armenien har gjort store fremskridt, hvad angår landets forbindelser med EU, særligt gennem EU's og Armeniens fælles handlingsplan under den europæiske naboskabspolitik, åbningen i februar 2008 af en EU-delegation, og indsatsen i EU's rådgivende gruppe siden december 2009;

| — | betragter det som vigtigt, at der hurtigst muligt indledes forhandlinger med Armenien om lettelser i adgangen til visa og om en tilbagetagelsesaftale. En sænkning af toldsatserne og forenkling af visumreglerne har praktisk betydning for den mellemfolkelige kontakt og udviklingen af forbindelser på alle områder. |
| --- | --- |

—

betragter det som vigtigt, at der hurtigst muligt indledes forhandlinger med Armenien om lettelser i adgangen til visa og om en tilbagetagelsesaftale. En sænkning af toldsatserne og forenkling af visumreglerne har praktisk betydning for den mellemfolkelige kontakt og udviklingen af forbindelser på alle områder.

| Ordfører | : | Teet Kallasvee (EE/PPE), medlem af byrådet i Haapsalu |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Teet Kallasvee (EE/PPE), medlem af byrådet i Haapsalu

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Politiske aspekter og historisk baggrund

Regionsudvalget

| 1. | understreger at den nuværende situation i Armenien og den retning, den politiske udvikling har taget, skal forstås i lyset af landets religiøse arv og urolige historie, som omfatter den ene fremmede invasion efter den anden og det traumatiske folkedrab, der blev begået mod armenierne i første halvdel af det 20. århundrede; |
| --- | --- |

1.

understreger at den nuværende situation i Armenien og den retning, den politiske udvikling har taget, skal forstås i lyset af landets religiøse arv og urolige historie, som omfatter den ene fremmede invasion efter den anden og det traumatiske folkedrab, der blev begået mod armenierne i første halvdel af det 20. århundrede;

| 2. | konstaterer, at Armenien erklærede sin uafhængighed i august 1991, hvilket blev bekræftet ved en folkeafstemning i september samme år. I oktober 1991 valgte befolkningen en præsident; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at Armenien erklærede sin uafhængighed i august 1991, hvilket blev bekræftet ved en folkeafstemning i september samme år. I oktober 1991 valgte befolkningen en præsident;

| 3. | slår fast, at Nagorno-Karabakh-konflikten såvel som andre verserende konflikter skaber store spændinger i regionen. Bemærker i den forbindelse, at formandskabet for OSCE's Minsk-gruppe, der siden 1992 har bestræbt sig på at finde en løsning på konflikten om Nagorno-Karabakh, har været delt mellem USA, Frankrig og Rusland siden 1995; |
| --- | --- |

3.

slår fast, at Nagorno-Karabakh-konflikten såvel som andre verserende konflikter skaber store spændinger i regionen. Bemærker i den forbindelse, at formandskabet for OSCE's Minsk-gruppe, der siden 1992 har bestræbt sig på at finde en løsning på konflikten om Nagorno-Karabakh, har været delt mellem USA, Frankrig og Rusland siden 1995;

| 4. | glæder sig over, at Armenien uden forudgående betingelser har taget initiativ til yderlige at normalisere sine forbindelser til Tyrkiet. I oktober 2009 og efter mægling ved Schweiz med støtte fra EU, USA og Rusland optog Armenien og Tyrkiet diplomatiske forbindelser. |
| --- | --- |

4.

glæder sig over, at Armenien uden forudgående betingelser har taget initiativ til yderlige at normalisere sine forbindelser til Tyrkiet. I oktober 2009 og efter mægling ved Schweiz med støtte fra EU, USA og Rusland optog Armenien og Tyrkiet diplomatiske forbindelser.

Kriseregionernes indvirkning på indenrigspolitikken

Regionsudvalget

| 5. | beklager, at konflikten om Nagorno-Karabakh, de anspændte relationer med Tyrkiet og Aserbajdsjan, og turbulensen i de storpolitiske forhold på internationalt plan har påvirket indenrigspolitikken i Armenien; |
| --- | --- |

5.

beklager, at konflikten om Nagorno-Karabakh, de anspændte relationer med Tyrkiet og Aserbajdsjan, og turbulensen i de storpolitiske forhold på internationalt plan har påvirket indenrigspolitikken i Armenien;

| 6. | bemærker, at status quo i Nagorno-Karabakh-konflikten er uændret, og støtter de løbende bestræbelser på højt niveau i Minsk-gruppen for en fredelig løsning på konflikten; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at status quo i Nagorno-Karabakh-konflikten er uændret, og støtter de løbende bestræbelser på højt niveau i Minsk-gruppen for en fredelig løsning på konflikten;

| 7. | udtrykker tilfredshed med, at den nye forfatning (vedtaget i 1995 og revideret i 2005) og anden ny lovgivning, herunder valgloven, har skabt forudsætninger for at fjerne den postsovjetiske autoritære arv og erstatte den med demokratiske magtstrukturer. Visse dele af befolkningen nærer imidlertid stadig en vis mistillid til de hidtidige valgresultater; |
| --- | --- |

7.

udtrykker tilfredshed med, at den nye forfatning (vedtaget i 1995 og revideret i 2005) og anden ny lovgivning, herunder valgloven, har skabt forudsætninger for at fjerne den postsovjetiske autoritære arv og erstatte den med demokratiske magtstrukturer. Visse dele af befolkningen nærer imidlertid stadig en vis mistillid til de hidtidige valgresultater;

| 8. | beklager, at ratificeringen af aftalen mellem Armenien og Tyrkiet er gået i stå pga. nye uoverensstemmelser mellem de to lande; |
| --- | --- |

8.

beklager, at ratificeringen af aftalen mellem Armenien og Tyrkiet er gået i stå pga. nye uoverensstemmelser mellem de to lande;

| 9. | bemærker, at folkerådet og de mange underudvalg, der blev oprettet i 2009, giver en lang række aktive borgere, visse politiske strømninger, der ikke er repræsenteret i parlamentet, og almennyttige organisationer mulighed for at få politisk medindflydelse. De emner, der drøftes i Armeniens folkeråd, og de henstillinger, der afgives som resultat heraf, dækker et bredt spektrum af områder og myndighederne tager også hensyn til en række af disse henstillinger, som vinder genklang i medierne. Udvalget understreger imidlertid, at dette rådgivende organ ikke kan erstatte ægte, demokratisk borgerdeltagelse. |
| --- | --- |

9.

bemærker, at folkerådet og de mange underudvalg, der blev oprettet i 2009, giver en lang række aktive borgere, visse politiske strømninger, der ikke er repræsenteret i parlamentet, og almennyttige organisationer mulighed for at få politisk medindflydelse. De emner, der drøftes i Armeniens folkeråd, og de henstillinger, der afgives som resultat heraf, dækker et bredt spektrum af områder og myndighederne tager også hensyn til en række af disse henstillinger, som vinder genklang i medierne. Udvalget understreger imidlertid, at dette rådgivende organ ikke kan erstatte ægte, demokratisk borgerdeltagelse.

De lokale og regionale myndigheder i Armenien

Regionsudvalget

| 10. | konstaterer, at Armenien efter strukturreformen i 1996 nu består af 915 lokalmyndigheder (49 bykommuner og 866 landkommuner). Alt efter indbyggertal består kommunalbestyrelserne af fem, ti eller femten medlemmer, der er valgt for tre år ad gangen (medlemmerne vælges efter det såkaldte avagani-princip, dvs. »den ældste«). Regeringen udpeger formanden (mrazpet'i) for de ti amter, der alle er styret af regeringspartiet. Regionsudvalget understreger, at disse reformer blot udgør de første skridt i retning af et demokratisk system på flere niveauer i Armenien, og opfordrer derfor de armenske myndigheder til at fortsætte processen med at uddelegere flere beføjelser til de lokale og regionale forvaltningsniveauer; |
| --- | --- |

10.

konstaterer, at Armenien efter strukturreformen i 1996 nu består af 915 lokalmyndigheder (49 bykommuner og 866 landkommuner). Alt efter indbyggertal består kommunalbestyrelserne af fem, ti eller femten medlemmer, der er valgt for tre år ad gangen (medlemmerne vælges efter det såkaldte avagani-princip, dvs. »den ældste«). Regeringen udpeger formanden (mrazpet'i) for de ti amter, der alle er styret af regeringspartiet. Regionsudvalget understreger, at disse reformer blot udgør de første skridt i retning af et demokratisk system på flere niveauer i Armenien, og opfordrer derfor de armenske myndigheder til at fortsætte processen med at uddelegere flere beføjelser til de lokale og regionale forvaltningsniveauer;

| 11. | glæder sig over afholdelsen af det første borgmestervalg for byen Jerevan i maj 2009, men bemærker samtidig, at valgadfærden må forbedres yderligere. Udvalget glæder sig også over, at hovedstaden efter ændringen af forfatningen i 2005 har fået ny status og egen lov. Efter forfatningens ikrafttrædelse står dagsordenen nu på konsolidering og/eller sammenslutning af de øvrige lokal- og regionalmyndigheder. I den sammenhæng bekymrer det Regionsudvalget, at selv om grundprincipperne herfor, i lighed med de vigtigste kompetenceudvidelser for lederne af de lokale myndigheder, allerede er fastlagt, er aftalen endnu ikke gennemført. |
| --- | --- |

11.

glæder sig over afholdelsen af det første borgmestervalg for byen Jerevan i maj 2009, men bemærker samtidig, at valgadfærden må forbedres yderligere. Udvalget glæder sig også over, at hovedstaden efter ændringen af forfatningen i 2005 har fået ny status og egen lov. Efter forfatningens ikrafttrædelse står dagsordenen nu på konsolidering og/eller sammenslutning af de øvrige lokal- og regionalmyndigheder. I den sammenhæng bekymrer det Regionsudvalget, at selv om grundprincipperne herfor, i lighed med de vigtigste kompetenceudvidelser for lederne af de lokale myndigheder, allerede er fastlagt, er aftalen endnu ikke gennemført.

Armenien og EU

Regionsudvalget

| 12. | konstaterer, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Armenien blev underskrevet i 1996 og har været i kraft siden 1999; |
| --- | --- |

12.

konstaterer, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Armenien blev underskrevet i 1996 og har været i kraft siden 1999;

| 13. | understreger, at Armenien altid har været positivt indstillet over for EU's udvidelse mod øst og landets inddragelse i EU's naboskabspolitik og østpartnerskabet; |
| --- | --- |

13.

understreger, at Armenien altid har været positivt indstillet over for EU's udvidelse mod øst og landets inddragelse i EU's naboskabspolitik og østpartnerskabet;

| 14. | erkender, at Armenien har gjort store fremskridt, hvad angår landets forbindelser med EU, særligt gennem EU's og Armeniens fælles handlingsplan under den europæiske naboskabspolitik, åbningen i februar 2008 af en EU-delegation, og indsatsen i EU's rådgivende gruppe siden december 2009; |
| --- | --- |

14.

erkender, at Armenien har gjort store fremskridt, hvad angår landets forbindelser med EU, særligt gennem EU's og Armeniens fælles handlingsplan under den europæiske naboskabspolitik, åbningen i februar 2008 af en EU-delegation, og indsatsen i EU's rådgivende gruppe siden december 2009;

| 15. | bifalder, at Rådet (Udenrigsanliggender) på sit møde den 10. maj 2010 udstak rammerne for forhandlingerne om indgåelse af associeringsaftaler mellem EU og Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, og at EU under den første forhandlingsrunde om den aftale, der blev indgået kort tid efter, tilkendegav, at Unionen var rede til at stille 32 mio. euro til rådighed for de planlagte reformer inden for rammerne af et omfattende program for institutionsopbygning. |
| --- | --- |

15.

bifalder, at Rådet (Udenrigsanliggender) på sit møde den 10. maj 2010 udstak rammerne for forhandlingerne om indgåelse af associeringsaftaler mellem EU og Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, og at EU under den første forhandlingsrunde om den aftale, der blev indgået kort tid efter, tilkendegav, at Unionen var rede til at stille 32 mio. euro til rådighed for de planlagte reformer inden for rammerne af et omfattende program for institutionsopbygning.

Samarbejdet mellem EU og de lokale og regionale myndigheder i Armenien

Regionsudvalget

| 16. | bakker i enhver henseende op om EU's hjælp til mobilitet blandt studerende (f.eks. gennem Tempus og Erasmus Mundus-programmerne), men også støtte hertil fra armeniere bosat i udlandet. Ministeriet for Diaspora og Ministeriet for Ungdom og Sport kan yde et vigtigt bidrag på dette område; |
| --- | --- |

16.

bakker i enhver henseende op om EU's hjælp til mobilitet blandt studerende (f.eks. gennem Tempus og Erasmus Mundus-programmerne), men også støtte hertil fra armeniere bosat i udlandet. Ministeriet for Diaspora og Ministeriet for Ungdom og Sport kan yde et vigtigt bidrag på dette område;

| 17. | glæder sig, uafhængigt af de velkendte forandringer i de storpolitiske forhold, der påvirker regionen, over de afgørende og hurtige fremskridt i relationerne mellem EU og staterne i det sydlige Kaukasus, som indledningen af forhandlinger om en associeringsaftale med Georgien, Aserbajdsjan og Armenien er udtryk for; |
| --- | --- |

17.

glæder sig, uafhængigt af de velkendte forandringer i de storpolitiske forhold, der påvirker regionen, over de afgørende og hurtige fremskridt i relationerne mellem EU og staterne i det sydlige Kaukasus, som indledningen af forhandlinger om en associeringsaftale med Georgien, Aserbajdsjan og Armenien er udtryk for;

| 18. | hilser de erklæringer, som EU's repræsentanter har afgivet i alle tre hovedstæder om prioriteterne i forhandlingerne og de vigtigste spørgsmål som led heri, velkommen. Udvalget går ud fra, at de lokale og regionale myndigheder i Armenien i forbindelse med forhandlingerne får medindflydelse på de spørgsmål, som de er berørt af; |
| --- | --- |

18.

hilser de erklæringer, som EU's repræsentanter har afgivet i alle tre hovedstæder om prioriteterne i forhandlingerne og de vigtigste spørgsmål som led heri, velkommen. Udvalget går ud fra, at de lokale og regionale myndigheder i Armenien i forbindelse med forhandlingerne får medindflydelse på de spørgsmål, som de er berørt af;

| 19. | forventer, at EU-institutioner og -repræsentanter, der arbejder med eller i Armenien, gør deres yderste for at bringe Armenien tættere på EU og hjælpe landets politiske og økonomiske udvikling på vej samt lette adgangen til Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

19.

forventer, at EU-institutioner og -repræsentanter, der arbejder med eller i Armenien, gør deres yderste for at bringe Armenien tættere på EU og hjælpe landets politiske og økonomiske udvikling på vej samt lette adgangen til Den Europæiske Union;

| 20. | betragter det som vigtigt, at der hurtigst muligt indledes forhandlinger med Armenien om lettelser i adgangen til visa og om en tilbagetagelsesaftale. En sænkning af toldsatserne og forenkling af visumreglerne har praktisk betydning for den mellemfolkelige kontakt og udviklingen af forbindelser på alle områder; |
| --- | --- |

20.

betragter det som vigtigt, at der hurtigst muligt indledes forhandlinger med Armenien om lettelser i adgangen til visa og om en tilbagetagelsesaftale. En sænkning af toldsatserne og forenkling af visumreglerne har praktisk betydning for den mellemfolkelige kontakt og udviklingen af forbindelser på alle områder;

| 21. | mener, at forbindelserne til EU, deres konkrete indhold og EU's rolle som stabiliserende og samfundsdynamisk kraft har en effekt og fortjener at blive afspejlet i medierne, på samtlige uddannelsesområder og i skolernes læseplaner; |
| --- | --- |

21.

mener, at forbindelserne til EU, deres konkrete indhold og EU's rolle som stabiliserende og samfundsdynamisk kraft har en effekt og fortjener at blive afspejlet i medierne, på samtlige uddannelsesområder og i skolernes læseplaner;

| 22. | konstaterer, at internationale eksperter og valgobservatører gentagne gange har haft vanskeligt ved at få de armenske myndigheder til at indfri afgivne løfter om at gennemføre den relevante lovgivning. Regionsudvalget minder derfor om, at der er behov for en åben dialog på de relevante niveauer med henblik på at fremme den gensidige forståelse og fælles problemløsning; |
| --- | --- |

22.

konstaterer, at internationale eksperter og valgobservatører gentagne gange har haft vanskeligt ved at få de armenske myndigheder til at indfri afgivne løfter om at gennemføre den relevante lovgivning. Regionsudvalget minder derfor om, at der er behov for en åben dialog på de relevante niveauer med henblik på at fremme den gensidige forståelse og fælles problemløsning;

| 23. | hilser udnævnelsen (juli 2003) af en særlig EU-udsending til det sydlige Kaukasus velkommen. Derved blev det understreget, hvilken betydning samarbejdet mellem de tre stater i området har; |
| --- | --- |

23.

hilser udnævnelsen (juli 2003) af en særlig EU-udsending til det sydlige Kaukasus velkommen. Derved blev det understreget, hvilken betydning samarbejdet mellem de tre stater i området har;

| 24. | konstaterer, at tilbøjeligheden til at ignorere politiske modstandere er blevet et kendetegn for den politiske praksis i Armenien, og mener, at det bør gøres til genstand for den løbende dialog og den offentlige debat at få ændret denne adfærd. Den mellemfolkelige kontakt bør tage udgangspunkt i en diskussion om kontakten mellem politikerne, særlig på lokalt plan og under anvendelse af de former og muligheder herfor, som er påvist på dette niveau (f.eks. by- og kommunalråd (local public councils), rundbordsdiskussioner, internetportaler for unge). Endvidere er direkte personkontakt afgørende, når man vil fremme en demokratisk kultur med en åben dialog, og en sådan kontaktform bør derfor støttes; |
| --- | --- |

24.

konstaterer, at tilbøjeligheden til at ignorere politiske modstandere er blevet et kendetegn for den politiske praksis i Armenien, og mener, at det bør gøres til genstand for den løbende dialog og den offentlige debat at få ændret denne adfærd. Den mellemfolkelige kontakt bør tage udgangspunkt i en diskussion om kontakten mellem politikerne, særlig på lokalt plan og under anvendelse af de former og muligheder herfor, som er påvist på dette niveau (f.eks. by- og kommunalråd (local public councils), rundbordsdiskussioner, internetportaler for unge). Endvidere er direkte personkontakt afgørende, når man vil fremme en demokratisk kultur med en åben dialog, og en sådan kontaktform bør derfor støttes;

| 25. | opfordrer kvinderne til både på nationalt og lokalt plan at tage del i den offentlige debat og til at kandidere til alle vigtige hverv i samfundet; |
| --- | --- |

25.

opfordrer kvinderne til både på nationalt og lokalt plan at tage del i den offentlige debat og til at kandidere til alle vigtige hverv i samfundet;

| 26. | opfordrer myndighederne i Armenien til i betragtning af de forestående valgkampe at færdiggøre den igangværende revision af valgloven med de af EU-institutionerne foreslåede forbedringer, samt at sikre, at alle deltagende politiske bevægelser får lige adgang til medierne; |
| --- | --- |

26.

opfordrer myndighederne i Armenien til i betragtning af de forestående valgkampe at færdiggøre den igangværende revision af valgloven med de af EU-institutionerne foreslåede forbedringer, samt at sikre, at alle deltagende politiske bevægelser får lige adgang til medierne;

| 27. | understreger behovet for løbende at være opmærksom på overholdelsen af menneskerettighederne og herunder navnlig at undersøge forhold, der påtales af internationale menneskerettighedsorganisationer; |
| --- | --- |

27.

understreger behovet for løbende at være opmærksom på overholdelsen af menneskerettighederne og herunder navnlig at undersøge forhold, der påtales af internationale menneskerettighedsorganisationer;

| 28. | glæder sig over uddannelsen af menneskerettighedseksperter for Armenien i Europarådets regi som led i HELP-II-projektet og over inddragelsen af armenske organisationer i organisationen South Caucasus Network of Human Rights Defenders' aktiviteter; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over uddannelsen af menneskerettighedseksperter for Armenien i Europarådets regi som led i HELP-II-projektet og over inddragelsen af armenske organisationer i organisationen South Caucasus Network of Human Rights Defenders' aktiviteter;

| 29. | opfordrer de politiske partier til at prioritere den offentlige dialog og arbejdet med at finde holdbare politiske løsninger på de problemer, det armenske samfund står over for, frem for egen profilering. Armeniere, der er bosat i udlandet, kan, så vidt muligt, bidrage til denne proces, således at debatten beriges med de erfaringer, som borgere, der har opholdt sig i lande med lange demokratiske traditioner, har gjort; |
| --- | --- |

29.

opfordrer de politiske partier til at prioritere den offentlige dialog og arbejdet med at finde holdbare politiske løsninger på de problemer, det armenske samfund står over for, frem for egen profilering. Armeniere, der er bosat i udlandet, kan, så vidt muligt, bidrage til denne proces, således at debatten beriges med de erfaringer, som borgere, der har opholdt sig i lande med lange demokratiske traditioner, har gjort;

| 30. | glæder sig over Den Parlamentariske Forsamling Euronests initiativ og mener, navnlig i betragtning af oppositionens bidrag, at det regionale samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i det sydlige Kaukasus, herunder først og fremmest samarbejdet mellem kommunalforvaltningerne i Jerevan, Tbilisi og Baku og den udveksling, der finder sted i forbindelse hermed, er forbilledlig og giver gode resultater; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over Den Parlamentariske Forsamling Euronests initiativ og mener, navnlig i betragtning af oppositionens bidrag, at det regionale samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i det sydlige Kaukasus, herunder først og fremmest samarbejdet mellem kommunalforvaltningerne i Jerevan, Tbilisi og Baku og den udveksling, der finder sted i forbindelse hermed, er forbilledlig og giver gode resultater;

| 31. | skal endnu en gang give udtryk for sin tilfredshed med, at udvalget i kraft af beslutningerne som led i EU's østpartnerskab er blevet inddraget i drøftelserne om demokrati, ansvarlig regeringsførelse og stabilitet og om de direkte kontakter mellem befolkningerne. Udvalget bekræfter samtidig, at det er rede til at deltage i de to øvrige dele af platformen, der berører de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

31.

skal endnu en gang give udtryk for sin tilfredshed med, at udvalget i kraft af beslutningerne som led i EU's østpartnerskab er blevet inddraget i drøftelserne om demokrati, ansvarlig regeringsførelse og stabilitet og om de direkte kontakter mellem befolkningerne. Udvalget bekræfter samtidig, at det er rede til at deltage i de to øvrige dele af platformen, der berører de lokale og regionale myndigheder;

| 32. | minder om, at Regionsudvalget bl.a. bidrager til gennemførelsen af østpartnerskabet ved at deltage i platform 1 og 4, og at udvalget er ved at udarbejde udtalelser om de lokale og regionale dimensioner i hvert af de seks lande, samt at det har til hensigt med regelmæssige mellemrum at afholde en konference for de regionale og lokale myndigheder i EU og de lande, der deltager i østpartnerskabet; |
| --- | --- |

32.

minder om, at Regionsudvalget bl.a. bidrager til gennemførelsen af østpartnerskabet ved at deltage i platform 1 og 4, og at udvalget er ved at udarbejde udtalelser om de lokale og regionale dimensioner i hvert af de seks lande, samt at det har til hensigt med regelmæssige mellemrum at afholde en konference for de regionale og lokale myndigheder i EU og de lande, der deltager i østpartnerskabet;

| 33. | bemærker, at et væsentligt skridt på vejen mod mere intensive kontakter til de lokale og regionale myndigheder i Armenien bestod i Armeniens tiltrædelse af Det europæiske charter om lokal selvforvaltning i 2002, der medførte en ændring af valgloven og afholdelse af kommunalvalg i Jerevan (2009), hvortil Regionsudvalget udsendte observatører, som også fulgte byrådets valg af borgmester; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at et væsentligt skridt på vejen mod mere intensive kontakter til de lokale og regionale myndigheder i Armenien bestod i Armeniens tiltrædelse af Det europæiske charter om lokal selvforvaltning i 2002, der medførte en ændring af valgloven og afholdelse af kommunalvalg i Jerevan (2009), hvortil Regionsudvalget udsendte observatører, som også fulgte byrådets valg af borgmester;

| 34. | glæder sig over dels, at reformen af de lokale og regionale myndigheder i Armenien er gået ind i en ny fase, dels og navnlig at de armenske myndigheder i den forbindelse har mulighed for at trække på den toårsplan for fremme af reformer (2009-2011), som er udarbejdet af LGI (Local Government and Public Service Reform Initiative) og CFOA (Communities Finance Officers Association); |
| --- | --- |

34.

glæder sig over dels, at reformen af de lokale og regionale myndigheder i Armenien er gået ind i en ny fase, dels og navnlig at de armenske myndigheder i den forbindelse har mulighed for at trække på den toårsplan for fremme af reformer (2009-2011), som er udarbejdet af LGI (Local Government and Public Service Reform Initiative) og CFOA (Communities Finance Officers Association);

| 35. | skal nævne, at udvalget selv har spillet en betydelig rolle for udbredelsen af erfaringer og bedste praksis (herunder instrumenterne TAIEX og SIGMA) blandt de lokale og regionale myndigheder i partnerskabslandene. Formålet med Regionsudvalgets indsats er at støtte en lokal og regional forvaltning, der tilføres passende midler, er bedre organiseret og agerer mere ansvarsbevidst og effektivt under hensyntagen til gennemsigtighed og integration; |
| --- | --- |

35.

skal nævne, at udvalget selv har spillet en betydelig rolle for udbredelsen af erfaringer og bedste praksis (herunder instrumenterne TAIEX og SIGMA) blandt de lokale og regionale myndigheder i partnerskabslandene. Formålet med Regionsudvalgets indsats er at støtte en lokal og regional forvaltning, der tilføres passende midler, er bedre organiseret og agerer mere ansvarsbevidst og effektivt under hensyntagen til gennemsigtighed og integration;

| 36. | mener, at initiativer i østpartnerskabslandene, der har tilstrækkelig resonans og opbakning i befolkningen, bør have opmærksomhed på linje med den, andre europæiske institutioner har viet Armeniens folkeråd og dets udvalg og underudvalg, der nu har fungeret i et år, og rådets indflydelse på beslutningstagningen på lokalt og nationalt plan. At vise en institution opmærksomhed, som er støttet på en folkelig tradition, kan kun højne de europæiske eksperters anseelse; |
| --- | --- |

36.

mener, at initiativer i østpartnerskabslandene, der har tilstrækkelig resonans og opbakning i befolkningen, bør have opmærksomhed på linje med den, andre europæiske institutioner har viet Armeniens folkeråd og dets udvalg og underudvalg, der nu har fungeret i et år, og rådets indflydelse på beslutningstagningen på lokalt og nationalt plan. At vise en institution opmærksomhed, som er støttet på en folkelig tradition, kan kun højne de europæiske eksperters anseelse;

| 37. | anser det – i betragtning af de mange betydelige reformer, Armenien står over for (herunder af de lokale og regionale myndigheders beføjelser og finansiering samt en stærkere indsats til fremme af udenlandsk rådgivning og finansiering i et forsøg på at hjælpe Armenien med at overvinde en fortid præget af totalitarisme og planøkonomi) – for afgørende, at de armenske myndigheder sikrer størst mulig gennemsigtighed og inddragelse af befolkningerne i forbindelse med reformprocesserne; |
| --- | --- |

37.

anser det – i betragtning af de mange betydelige reformer, Armenien står over for (herunder af de lokale og regionale myndigheders beføjelser og finansiering samt en stærkere indsats til fremme af udenlandsk rådgivning og finansiering i et forsøg på at hjælpe Armenien med at overvinde en fortid præget af totalitarisme og planøkonomi) – for afgørende, at de armenske myndigheder sikrer størst mulig gennemsigtighed og inddragelse af befolkningerne i forbindelse med reformprocesserne;

| 38. | hilser det velkommen, at de armenske myndigheder og landets præsident har taget aktivt del i gennemførelsen af de programmer, der er oprettet på lokalt og regionalt plan inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og østpartnerskabet; |
| --- | --- |

38.

hilser det velkommen, at de armenske myndigheder og landets præsident har taget aktivt del i gennemførelsen af de programmer, der er oprettet på lokalt og regionalt plan inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og østpartnerskabet;

| 39. | bifalder styrkelsen af loven om kommunale udgifter og konsolideringen af et system til vurdering af distriktsguvernørens aktiviteter; |
| --- | --- |

39.

bifalder styrkelsen af loven om kommunale udgifter og konsolideringen af et system til vurdering af distriktsguvernørens aktiviteter;

| 40. | peger på, at den CEMAT/COE National Report on Armenia, der er blevet offentliggjort i sommeren 2010, kan være nyttig som håndbog i forbindelse med tilrettelæggelsen af regionaludviklingen, herunder også i problemområder; |
| --- | --- |

40.

peger på, at den CEMAT/COE National Report on Armenia, der er blevet offentliggjort i sommeren 2010, kan være nyttig som håndbog i forbindelse med tilrettelæggelsen af regionaludviklingen, herunder også i problemområder;

| 41. | fremfører, at én af de reformer, der er mest nødvendig (fjernelse af bureaukrati og besparelser) og samtidig vanskeligst at gennemføre, er konsolideringen af de lokale og regionale myndigheder og afklaringen af spørgsmålet om deres finansiering. Det samme gælder omlægningen af forbindelserne mellem hovedstaden og de øvrige lokale og regionale myndigheder i medfør af ikrafttrædelsen af Jerevan-loven. Erfaringerne fra andre lande viser, at dette ret hurtigt vil komme til at påvirke de lokale og regionale myndigheders ageren i de kommuner og regioner, der grænser op til hovedstaden; |
| --- | --- |

41.

fremfører, at én af de reformer, der er mest nødvendig (fjernelse af bureaukrati og besparelser) og samtidig vanskeligst at gennemføre, er konsolideringen af de lokale og regionale myndigheder og afklaringen af spørgsmålet om deres finansiering. Det samme gælder omlægningen af forbindelserne mellem hovedstaden og de øvrige lokale og regionale myndigheder i medfør af ikrafttrædelsen af Jerevan-loven. Erfaringerne fra andre lande viser, at dette ret hurtigt vil komme til at påvirke de lokale og regionale myndigheders ageren i de kommuner og regioner, der grænser op til hovedstaden;

| 42. | mener, at det på baggrund af det politiske systems udviklingsstade ville være tjenligt i højere grad at gøre Armenien bekendt med den konsolidering af de lokale og regionale myndigheder, som lande med en lignende historisk skæbne som Armeniens (f.eks. Letland) har gennemført. Det samme gælder udbredelsen af kendskabet til reformer (via seminarer, temakonferencer), som har haft en veldokumenteret positiv effekt på relationerne mellem hovedstaden og de øvrige lokalmyndigheder. Erfaringsudveksling om bestemte emner, navnlig mellem aktører med aktuelle praktiske erfaringer og armenske repræsentanter, bør være en fast bestanddel af EU's hjælpeprogrammer. Erfaringsudvekslingen bør ud over administrative problemer også omfatte udgiftsplanlægning, gennemførelse og rapportering for konkrete bistandsmidler og -fonde (IFAD, OMP o.a.). Under ét er denne målrettede og praktisk gavnlige indsats den bedste måde at fremme menneskelige kontakter på; |
| --- | --- |

42.

mener, at det på baggrund af det politiske systems udviklingsstade ville være tjenligt i højere grad at gøre Armenien bekendt med den konsolidering af de lokale og regionale myndigheder, som lande med en lignende historisk skæbne som Armeniens (f.eks. Letland) har gennemført. Det samme gælder udbredelsen af kendskabet til reformer (via seminarer, temakonferencer), som har haft en veldokumenteret positiv effekt på relationerne mellem hovedstaden og de øvrige lokalmyndigheder. Erfaringsudveksling om bestemte emner, navnlig mellem aktører med aktuelle praktiske erfaringer og armenske repræsentanter, bør være en fast bestanddel af EU's hjælpeprogrammer. Erfaringsudvekslingen bør ud over administrative problemer også omfatte udgiftsplanlægning, gennemførelse og rapportering for konkrete bistandsmidler og -fonde (IFAD, OMP o.a.). Under ét er denne målrettede og praktisk gavnlige indsats den bedste måde at fremme menneskelige kontakter på;

| 43. | glæder sig over, at miljøbeskyttelsesspørgsmål opprioriteres og tackles indholdsmæssigt i kraft af en statslig handlingsplan (2008-2012), og ser med interesse frem til oplysninger om resultater af de praktiske foranstaltninger. Miljøbeskyttelse er overalt et område, der er egnet til at fremme lokale initiativer, og som i væsentlig grad kan bidrage til at rodfæste demokratisk tankegang. Det skal samtidig fremhæves, at det regionale miljøcharter (Regional Environmental Center) fra 2006 er ét af de få dokumenter, der både er blevet undertegnet af armenske og aserbajdsjanske ministre; |
| --- | --- |

43.

glæder sig over, at miljøbeskyttelsesspørgsmål opprioriteres og tackles indholdsmæssigt i kraft af en statslig handlingsplan (2008-2012), og ser med interesse frem til oplysninger om resultater af de praktiske foranstaltninger. Miljøbeskyttelse er overalt et område, der er egnet til at fremme lokale initiativer, og som i væsentlig grad kan bidrage til at rodfæste demokratisk tankegang. Det skal samtidig fremhæves, at det regionale miljøcharter (Regional Environmental Center) fra 2006 er ét af de få dokumenter, der både er blevet undertegnet af armenske og aserbajdsjanske ministre;

| 44. | hilser det velkommen, at myndighederne og offentligheden i Armenien har erkendt korruptionsproblemets alvor, og værdsætter beslutningen om at gøre uddannelse om korruption og korruptionsbekæmpelse til et emne i skolernes læseplaner. Korruptionsbekæmpelse sker bedst i kraft af gennemsigtighed, indførelse af den nødvendige lovgivning og en gradvis ændring af de elementer i kulturen og mentaliteten, som giver grobund for korruption. Dette kan kun opnås over tid gennem uddannelse og oplysning på forskellige samfundsniveauer; |
| --- | --- |

44.

hilser det velkommen, at myndighederne og offentligheden i Armenien har erkendt korruptionsproblemets alvor, og værdsætter beslutningen om at gøre uddannelse om korruption og korruptionsbekæmpelse til et emne i skolernes læseplaner. Korruptionsbekæmpelse sker bedst i kraft af gennemsigtighed, indførelse af den nødvendige lovgivning og en gradvis ændring af de elementer i kulturen og mentaliteten, som giver grobund for korruption. Dette kan kun opnås over tid gennem uddannelse og oplysning på forskellige samfundsniveauer;

| 45. | mener, at EU's repræsentanter i forbindelse med besøg i tidligere socialistiske lande bør huske på, at den sovjetiske totalitarisme resulterede i en tradition for at tilsidesætte loven. Derfor er der behov for ny og demokratisk lovgivning, idet der dog skal vies gennemførelsen og håndhævelsen heraf opmærksomhed, eftersom dette baner vej for at uddanne dem, som den nye lovgivning berører, samtidig med at det præciseres, hvad overholdelse af lov og ret og retsstatsprincippet betyder. |
| --- | --- |

45.

mener, at EU's repræsentanter i forbindelse med besøg i tidligere socialistiske lande bør huske på, at den sovjetiske totalitarisme resulterede i en tradition for at tilsidesætte loven. Derfor er der behov for ny og demokratisk lovgivning, idet der dog skal vies gennemførelsen og håndhævelsen heraf opmærksomhed, eftersom dette baner vej for at uddanne dem, som den nye lovgivning berører, samtidig med at det præciseres, hvad overholdelse af lov og ret og retsstatsprincippet betyder.

Bruxelles, den 2. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---

| 10.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 42/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 42/64

---

Regionsudvalgets udtalelse: »Lokalt og regionalt selvstyre i Ukraine og udvikling af samarbejdet mellem Ukraine og EU«

2011/C 42/13

REGIONSUDVALGET

| — | fastslår, at udtalelsen »Lokalt og regionalt selvstyre i Ukraine og udvikling af samarbejdet mellem EU og Ukraine« (CdR 34/2007) fortsat er aktuel, og at de politiske anbefalinger fortsat er gældende. Set i lyset af udviklingen de seneste år er det imidlertid alligevel nødvendigt at revidere afsnittet om forbindelserne mellem EU og Ukraine, så der tages højde for den aktuelle situation; |
| --- | --- |

—

fastslår, at udtalelsen »Lokalt og regionalt selvstyre i Ukraine og udvikling af samarbejdet mellem EU og Ukraine« (CdR 34/2007) fortsat er aktuel, og at de politiske anbefalinger fortsat er gældende. Set i lyset af udviklingen de seneste år er det imidlertid alligevel nødvendigt at revidere afsnittet om forbindelserne mellem EU og Ukraine, så der tages højde for den aktuelle situation;

| — | gentager betydningen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer og understreger bottom-up-strategiens fordele ved kortlægning og udvikling af partnerskaber og formidling af resultaterne til andre lokale myndigheder i Ukraine som fremhævet i udtalelsen »En stærk europæisk naboskabspolitik« (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

—

gentager betydningen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer og understreger bottom-up-strategiens fordele ved kortlægning og udvikling af partnerskaber og formidling af resultaterne til andre lokale myndigheder i Ukraine som fremhævet i udtalelsen »En stærk europæisk naboskabspolitik« (CdR 134/2008);

| — | bemærker, at Ukraine kan blive det første land i østpartnerskabet, der afslutter forhandlingerne om en associeringsaftale, og at østpartnerskabet giver mulighed for at uddybe relationerne mellem EU og Ukraine; |
| --- | --- |

—

bemærker, at Ukraine kan blive det første land i østpartnerskabet, der afslutter forhandlingerne om en associeringsaftale, og at østpartnerskabet giver mulighed for at uddybe relationerne mellem EU og Ukraine;

| — | bifalder, at Polen og Ukraine sammen er værter for finalerne ved europamesterskaberne i fodbold i 2012, og påpeger, at dette arrangement skaber muligheder for regionalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

bifalder, at Polen og Ukraine sammen er værter for finalerne ved europamesterskaberne i fodbold i 2012, og påpeger, at dette arrangement skaber muligheder for regionalt samarbejde.

| Ordfører | : | István Sértő-Radics (HU/ALDE), borgmester i Uszka |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

István Sértő-Radics (HU/ALDE), borgmester i Uszka

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | fastslår, at udtalelsen »Lokalt og regionalt selvstyre i Ukraine og udvikling af samarbejdet mellem EU og Ukraine« (CdR 34/2007) fortsat er aktuel, og at de politiske anbefalinger fortsat er gældende. Set i lyset af udviklingen de seneste år er det imidlertid alligevel nødvendigt at revidere afsnittet om forbindelserne mellem EU og Ukraine, så der tages højde for den aktuelle situation; |
| --- | --- |

1.

fastslår, at udtalelsen »Lokalt og regionalt selvstyre i Ukraine og udvikling af samarbejdet mellem EU og Ukraine« (CdR 34/2007) fortsat er aktuel, og at de politiske anbefalinger fortsat er gældende. Set i lyset af udviklingen de seneste år er det imidlertid alligevel nødvendigt at revidere afsnittet om forbindelserne mellem EU og Ukraine, så der tages højde for den aktuelle situation;

| 2. | fastslår, at Ukraine efter de begivenheder, som førte til orange-revolutionen i slutningen af 2004, har fulgt en ambitiøs reformdagsorden for at sikre demokratiet og markedsøkonomien fast rodfæste i landet og bringe Ukraine nærmere til EU. Det erkender dog, at disse reformer stadig er i en kritisk udviklingsfase; |
| --- | --- |

2.

fastslår, at Ukraine efter de begivenheder, som førte til orange-revolutionen i slutningen af 2004, har fulgt en ambitiøs reformdagsorden for at sikre demokratiet og markedsøkonomien fast rodfæste i landet og bringe Ukraine nærmere til EU. Det erkender dog, at disse reformer stadig er i en kritisk udviklingsfase;

| 3. | glæder sig over associeringsagendaen EU-Ukraine med henblik på at forberede og lette gennemførelsen af associeringsaftalen. Udvalget ser med tilfredshed på forslaget om at skabe en institutionel platform for at lette høringen af højtstående embedsmænd i EU og Ukraine i forbindelse med de løbende forhandlinger om associeringsaftalen, men beklager samtidig, at man endnu ikke har sikret en lignende høring af aktørerne i det grænseoverskridende og regionale samarbejde, og opfordrer derfor Kommissionen til at etablere en sådan institutionel platform med repræsentanter for lokale og regionale myndigheder i EU og Ukraine; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over associeringsagendaen EU-Ukraine med henblik på at forberede og lette gennemførelsen af associeringsaftalen. Udvalget ser med tilfredshed på forslaget om at skabe en institutionel platform for at lette høringen af højtstående embedsmænd i EU og Ukraine i forbindelse med de løbende forhandlinger om associeringsaftalen, men beklager samtidig, at man endnu ikke har sikret en lignende høring af aktørerne i det grænseoverskridende og regionale samarbejde, og opfordrer derfor Kommissionen til at etablere en sådan institutionel platform med repræsentanter for lokale og regionale myndigheder i EU og Ukraine;

| 4. | anbefaler, at Regionsudvalget med praktisk hjælp fra Kommissionen og i overensstemmelse med den associeringsagenda, som EU og Ukraine har undertegnet, udarbejder en rammeaftale om samarbejde med de lokale og regionale myndigheder i Ukraine og EU's medlemsstater. En sådan aftale kunne danne grundlag for samarbejdet mellem lokale og regionale myndigheder i Ukraine og i EU-medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

anbefaler, at Regionsudvalget med praktisk hjælp fra Kommissionen og i overensstemmelse med den associeringsagenda, som EU og Ukraine har undertegnet, udarbejder en rammeaftale om samarbejde med de lokale og regionale myndigheder i Ukraine og EU's medlemsstater. En sådan aftale kunne danne grundlag for samarbejdet mellem lokale og regionale myndigheder i Ukraine og i EU-medlemsstaterne;

| 5. | bifalder enhver passende EU-foranstaltning, der bidrager til udviklingen i Ukraine, og støtter etableringen af effektive forvaltningsmæssige strukturer. Udvalget bifalder ligeledes ethvert relevant initiativ, der fremmer selvstændig udvikling af det politiske og økonomiske samarbejde i landet. Det minder i den forbindelse om udtalelsen om »Sortehavssynergien - Nyt initiativ til regionalt samarbejde« (CdR 155/2007) og ser Ukraines inddragelse i oprettelsen af Sortehavs-euroregionen som et godt eksempel på grænseoverskridende samarbejde; |
| --- | --- |

5.

bifalder enhver passende EU-foranstaltning, der bidrager til udviklingen i Ukraine, og støtter etableringen af effektive forvaltningsmæssige strukturer. Udvalget bifalder ligeledes ethvert relevant initiativ, der fremmer selvstændig udvikling af det politiske og økonomiske samarbejde i landet. Det minder i den forbindelse om udtalelsen om »Sortehavssynergien - Nyt initiativ til regionalt samarbejde« (CdR 155/2007) og ser Ukraines inddragelse i oprettelsen af Sortehavs-euroregionen som et godt eksempel på grænseoverskridende samarbejde;

| 6. | bifalder, at midlerne afsat til naboskabs- og partnerskabsinstrumenter i Ukraine under de nationale vejledende programmer omfattede 494 mio. EUR til de vigtigste politiske målsætninger i associeringsdagsordenen for perioden 2007-2010 samt et vejledende rammebeløb på 470,1 mio. EUR til samarbejdsaktiviteterne i Ukraine for perioden 2011-2013 (på grundlag af Kommissionens beslutning fra marts 2010). Ud over disse midler deltager Ukraine ligeledes i fire europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrumenter for grænseoverskridende samarbejde med et samlet budget på 401 163 000 EUR for programmer i perioden 2007-2013. Regionsudvalget understreger imidlertid vigtigheden af, at de forskellige initiativer og programmer koordineres, og at de eksisterende fællesskabsprogrammer, -projekter og instrumenter forbindes, så man undgår overlapning af aktiviteterne og sikrer effektivitet og fremdrift i de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer mellem EU og Ukraine; |
| --- | --- |

6.

bifalder, at midlerne afsat til naboskabs- og partnerskabsinstrumenter i Ukraine under de nationale vejledende programmer omfattede 494 mio. EUR til de vigtigste politiske målsætninger i associeringsdagsordenen for perioden 2007-2010 samt et vejledende rammebeløb på 470,1 mio. EUR til samarbejdsaktiviteterne i Ukraine for perioden 2011-2013 (på grundlag af Kommissionens beslutning fra marts 2010). Ud over disse midler deltager Ukraine ligeledes i fire europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrumenter for grænseoverskridende samarbejde med et samlet budget på 401 163 000 EUR for programmer i perioden 2007-2013. Regionsudvalget understreger imidlertid vigtigheden af, at de forskellige initiativer og programmer koordineres, og at de eksisterende fællesskabsprogrammer, -projekter og instrumenter forbindes, så man undgår overlapning af aktiviteterne og sikrer effektivitet og fremdrift i de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer mellem EU og Ukraine;

| 7. | gentager betydningen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer og understreger bottom-up-strategiens fordele ved kortlægning og udvikling af partnerskaber og formidling af resultaterne til andre lokale myndigheder i Ukraine som fremhævet i udtalelsen »En stærk europæisk naboskabspolitik« (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

7.

gentager betydningen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer og understreger bottom-up-strategiens fordele ved kortlægning og udvikling af partnerskaber og formidling af resultaterne til andre lokale myndigheder i Ukraine som fremhævet i udtalelsen »En stærk europæisk naboskabspolitik« (CdR 134/2008);

| 8. | bifalder den løbende dialog om visumspørgsmål og opfordrer Ukraine og nabomedlemsstater til at overveje mulighederne for at lette vilkårene for den grænseoverskridende trafik (fælles grænsekontrol, ophævelse af visumkrav for grænseregionernes indbyggere). Det skal i den forbindelse sikres, at dette ikke medvirker til at fremme den ulovlige indvandring i EU; |
| --- | --- |

8.

bifalder den løbende dialog om visumspørgsmål og opfordrer Ukraine og nabomedlemsstater til at overveje mulighederne for at lette vilkårene for den grænseoverskridende trafik (fælles grænsekontrol, ophævelse af visumkrav for grænseregionernes indbyggere). Det skal i den forbindelse sikres, at dette ikke medvirker til at fremme den ulovlige indvandring i EU;

| 9. | understreger betydningen af at udvikle det østlige partnerskab under den europæiske naboskabspolitik og minder om, at det er nødvendigt at udvikle et tættere samarbejde med de lande, som er involveret i det østlige partnerskab som beskrevet i udtalelsen: »De lokale og regionale myndigheders rolle i østpartnerskabet« (CdR 78/2009). Udvalget minder om behovet for at tilføje en »territorial« strategi til det østlige partnerskab og opfordrer derfor de potentielle partnere til at indgå en multilateral aftale, som kan skabe forudsætningerne for, at de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) kan fungere i Ukraine ligesom i EU, og sætte Europarådets euroregionale samarbejdsgrupper i stand til at fungere i Ukraine; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af at udvikle det østlige partnerskab under den europæiske naboskabspolitik og minder om, at det er nødvendigt at udvikle et tættere samarbejde med de lande, som er involveret i det østlige partnerskab som beskrevet i udtalelsen: »De lokale og regionale myndigheders rolle i østpartnerskabet« (CdR 78/2009). Udvalget minder om behovet for at tilføje en »territorial« strategi til det østlige partnerskab og opfordrer derfor de potentielle partnere til at indgå en multilateral aftale, som kan skabe forudsætningerne for, at de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) kan fungere i Ukraine ligesom i EU, og sætte Europarådets euroregionale samarbejdsgrupper i stand til at fungere i Ukraine;

| 10. | bemærker, at Ukraine kan blive det første land i østpartnerskabet, der afslutter forhandlingerne om en associeringsaftale, og at østpartnerskabet giver mulighed for at uddybe relationerne mellem EU og Ukraine. Til gennemførelsen af østpartnerskabs-initiativet på subnationalt niveau er man nødt til at behandle følgende emner via de tematiske platforme:






  — | decentralisering og forvaltningsmæssige reformer, |
| --- | --- | --- |

10.

bemærker, at Ukraine kan blive det første land i østpartnerskabet, der afslutter forhandlingerne om en associeringsaftale, og at østpartnerskabet giver mulighed for at uddybe relationerne mellem EU og Ukraine. Til gennemførelsen af østpartnerskabs-initiativet på subnationalt niveau er man nødt til at behandle følgende emner via de tematiske platforme:

—

decentralisering og forvaltningsmæssige reformer,

| — | kapacitetsopbygning i de lokale og regionale myndigheder og deres forvaltninger, |
| --- | --- |

—

kapacitetsopbygning i de lokale og regionale myndigheder og deres forvaltninger,

| — | udvikling af former for vedvarende samarbejde med lokale og regionale myndigheder i partnerlande samt deres nationale sammenslutninger af lokale myndigheder, |
| --- | --- |

—

udvikling af former for vedvarende samarbejde med lokale og regionale myndigheder i partnerlande samt deres nationale sammenslutninger af lokale myndigheder,

| — | støtte til lokale og/eller regionale grænseoverskridende projekter, |
| --- | --- |

—

støtte til lokale og/eller regionale grænseoverskridende projekter,

| — | fremme af tillidsskabende programmer, tilskyndelse til kulturel, uddannelses- og forskningsrelateret udveksling og venskabsbysamarbejde om en bred vifte af emner med relation til retsvæsen, frihedsrettigheder, sikkerhed og migrationsspørgsmål, |
| --- | --- |

—

fremme af tillidsskabende programmer, tilskyndelse til kulturel, uddannelses- og forskningsrelateret udveksling og venskabsbysamarbejde om en bred vifte af emner med relation til retsvæsen, frihedsrettigheder, sikkerhed og migrationsspørgsmål,

| — | mandat til subnationale myndigheder til at deltage i internationale/europæiske projekter og kontakter. |
| --- | --- |

—

mandat til subnationale myndigheder til at deltage i internationale/europæiske projekter og kontakter.

| 11. | afventer med interesse gennemførelsen af den næste fase af den ukrainske administrative reformplan, især med hensyn til de lokale og regionale myndigheders beføjelser, beskatningsmæssig decentralisering og den territoriale reform. Udvalget er klar over, at decentraliseringen i Ukraine fortsat er ufuldstændig, og støtter derfor en styrkelse af den forvaltningsmæssige kapacitet og god forvaltningsskik i landet med fokus på følgende områder:






  — | fuld harmonisering af den ukrainske lovgivning i tråd med det europæiske charter om lokalt selvstyre, |
| --- | --- | --- |

11.

afventer med interesse gennemførelsen af den næste fase af den ukrainske administrative reformplan, især med hensyn til de lokale og regionale myndigheders beføjelser, beskatningsmæssig decentralisering og den territoriale reform. Udvalget er klar over, at decentraliseringen i Ukraine fortsat er ufuldstændig, og støtter derfor en styrkelse af den forvaltningsmæssige kapacitet og god forvaltningsskik i landet med fokus på følgende områder:

—

fuld harmonisering af den ukrainske lovgivning i tråd med det europæiske charter om lokalt selvstyre,

| — | overdragelse af flere ansvarsområder til subnationale myndigheder, |
| --- | --- |

—

overdragelse af flere ansvarsområder til subnationale myndigheder,

| — | sikring af et forholdsvist selvstændigt regionalt forvaltningsniveau, |
| --- | --- |

—

sikring af et forholdsvist selvstændigt regionalt forvaltningsniveau,

| — | fremme af finansiel uafhængighed for regionale og lokale selvstyrende myndigheder. |
| --- | --- |

—

fremme af finansiel uafhængighed for regionale og lokale selvstyrende myndigheder.

| 12. | understreger betydningen af at udvikle demokrati, god forvaltningsskik og stabilitet. Der er endvidere brug for samarbejde mellem partnere på lokalt og regionalt niveau. Udvikling af det lokale demokrati bør centreres om at fremme pluralisme, forbedre ytrings- og pressefrihed samt at sikre mindretallenes rettigheder. Der er behov for yderligere finansiel støtte til pilotprogrammer for regional udvikling, der er målrettet mod det lokale behov for infrastruktur, menneskelig kapital samt små og mellemstore virksomheder (SMV'er) med EU's samhørighedspolitik som forbillede; |
| --- | --- |

12.

understreger betydningen af at udvikle demokrati, god forvaltningsskik og stabilitet. Der er endvidere brug for samarbejde mellem partnere på lokalt og regionalt niveau. Udvikling af det lokale demokrati bør centreres om at fremme pluralisme, forbedre ytrings- og pressefrihed samt at sikre mindretallenes rettigheder. Der er behov for yderligere finansiel støtte til pilotprogrammer for regional udvikling, der er målrettet mod det lokale behov for infrastruktur, menneskelig kapital samt små og mellemstore virksomheder (SMV'er) med EU's samhørighedspolitik som forbillede;

| 13. | fremhæver, at Regionsudvalget har en vigtig rolle at spille med hensyn til formidlingen af erfaringer og bedste praksis (herunder TAIEX- og SIGMA-instrumenterne samt andre bilaterale projekter) til de lokale og regionale myndigheder i Ukraine med det formål at støtte en fyldestgørende finansieret, bedre forvaltet og mere ansvarsbevidst regional og lokal offentlig forvaltning, der vil arbejde ud fra principper som gennemsigtighed, inddragelse og effektivitet; |
| --- | --- |

13.

fremhæver, at Regionsudvalget har en vigtig rolle at spille med hensyn til formidlingen af erfaringer og bedste praksis (herunder TAIEX- og SIGMA-instrumenterne samt andre bilaterale projekter) til de lokale og regionale myndigheder i Ukraine med det formål at støtte en fyldestgørende finansieret, bedre forvaltet og mere ansvarsbevidst regional og lokal offentlig forvaltning, der vil arbejde ud fra principper som gennemsigtighed, inddragelse og effektivitet;

| 14. | bifalder, at Polen og Ukraine sammen er værter for finalerne ved europamesterskaberne i fodbold i 2012, og påpeger, at dette arrangement skaber muligheder for regionalt samarbejde. |
| --- | --- |

14.

bifalder, at Polen og Ukraine sammen er værter for finalerne ved europamesterskaberne i fodbold i 2012, og påpeger, at dette arrangement skaber muligheder for regionalt samarbejde.

Bruxelles, den 2. december 2010.

Mercedes BRESSO

Formand for Regionsudvalget

---