# Euroopa Liidu C 42/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.042.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 42 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide10. veebruar 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.042.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 42

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide10. veebruar 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 87. istungjärk 1. ja 2. detsembril 2010 |
| 2011/C 042/01 | Regioonide Komitee resolutsioon teemal Regioonide Komitee 2011. aasta prioriteedid Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi alusel | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 87. istungjärk 1. ja 2. detsembril 2010 |
| 2011/C 042/02 | Regioonide Komitee perspektiivarvamus Euroopa Liidu energia tegevuskava 2011–2020 | 6 |
| 2011/C 042/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi | 12 |
| 2011/C 042/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal Majanduspoliitika koordineerimise edendamine | 19 |
| 2011/C 042/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal Romade sotsiaalne ja majanduslik integratsioon Euroopas | 23 |
| 2011/C 042/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine | 28 |
| 2011/C 042/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa koostöö kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist | 32 |
| 2011/C 042/08 | Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll 2008.–2013. aasta tervishoiustrateegia rakendamisel | 38 |
| 2011/C 042/09 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta | 43 |
| 2011/C 042/10 | Regioonide Komitee arvamus Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamine Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava | 49 |
| 2011/C 042/11 | Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse algatuse rakendamine Valgevenes ning Valgevene ja ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö arendamine | 54 |
| 2011/C 042/12 | Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse algatuse rakendamine Armeenias ning Armeenia ja Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö arendamine | 59 |
| 2011/C 042/13 | Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Ukrainas ning Euroopa Liidu ja Ukraina koostöö areng | 64 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide Komitee

Täiskogu 87. istungjärk 1. ja 2. detsembril 2010

2011/C 042/01

Regioonide Komitee resolutsioon teemal Regioonide Komitee 2011. aasta prioriteedid Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi alusel

1

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 87. istungjärk 1. ja 2. detsembril 2010

2011/C 042/02

Regioonide Komitee perspektiivarvamus Euroopa Liidu energia tegevuskava 2011–2020

6

2011/C 042/03

Regioonide Komitee arvamus teemal Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi

12

2011/C 042/04

Regioonide Komitee arvamus teemal Majanduspoliitika koordineerimise edendamine

19

2011/C 042/05

Regioonide Komitee arvamus teemal Romade sotsiaalne ja majanduslik integratsioon Euroopas

23

2011/C 042/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine

28

2011/C 042/07

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa koostöö kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist

32

2011/C 042/08

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll 2008.–2013. aasta tervishoiustrateegia rakendamisel

38

2011/C 042/09

Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta

43

2011/C 042/10

Regioonide Komitee arvamus Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamine Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava

49

2011/C 042/11

Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse algatuse rakendamine Valgevenes ning Valgevene ja ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö arendamine

54

2011/C 042/12

Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse algatuse rakendamine Armeenias ning Armeenia ja Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö arendamine

59

2011/C 042/13

Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Ukrainas ning Euroopa Liidu ja Ukraina koostöö areng

64

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide Komitee

Täiskogu 87. istungjärk 1. ja 2. detsembril 2010

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/1

---

Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Regioonide Komitee 2011. aasta prioriteedid Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi alusel”

2011/C 42/01

I.   EUROOPA LIIDU 2011. AASTA EELARVE JA 2013. AASTA JÄRGNE MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | kutsub eelarvepädevate institutsioonide kaht haru üles leppima võimalikult kiiresti kokku 2011. aasta eelarves, mis võimaldaks täita kohustusi, mille Euroopa Liit ja eriti liikmesriigid võtsid Lissaboni lepingu ja 2007-2013. aasta finantsperspektiivide raames; |
| --- | --- |

1.

kutsub eelarvepädevate institutsioonide kaht haru üles leppima võimalikult kiiresti kokku 2011. aasta eelarves, mis võimaldaks täita kohustusi, mille Euroopa Liit ja eriti liikmesriigid võtsid Lissaboni lepingu ja 2007-2013. aasta finantsperspektiivide raames;

| 2. | rõhutab ELi eelarve finantsvõimenduse määravat tähtsust Euroopa majanduse elavdamise strateegia jaoks ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud struktuuriliste investeeringute rahastamise jaoks. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ELis majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse peamised edendajad; |
| --- | --- |

2.

rõhutab ELi eelarve finantsvõimenduse määravat tähtsust Euroopa majanduse elavdamise strateegia jaoks ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud struktuuriliste investeeringute rahastamise jaoks. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ELis majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse peamised edendajad;

| 3. | on veendunud, et 2011. aasta eelarveläbirääkimistel ilmnenud raskused toovad esile vajaduse omavahendite süsteemi reformi järele, et vähendada liikmesriikide panuseid, asendades käibemaksupõhise omavahendi järk-järgult ühe või mitme uue omavahendiga; kutsub sellega seoses komisjoni üles jätkuvalt kaaluma, kas kasutada selleks finantstehingute või finantstegevuse maksust saadavat tulu, kasvuhoonegaaside heitkoguste kvootide müümist, lennureiside maksu, eraldi Euroopa käibemaksu või osa energia- või ettevõttemaksust saadavast tulust; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et 2011. aasta eelarveläbirääkimistel ilmnenud raskused toovad esile vajaduse omavahendite süsteemi reformi järele, et vähendada liikmesriikide panuseid, asendades käibemaksupõhise omavahendi järk-järgult ühe või mitme uue omavahendiga; kutsub sellega seoses komisjoni üles jätkuvalt kaaluma, kas kasutada selleks finantstehingute või finantstegevuse maksust saadavat tulu, kasvuhoonegaaside heitkoguste kvootide müümist, lennureiside maksu, eraldi Euroopa käibemaksu või osa energia- või ettevõttemaksust saadavast tulust;

| 4. | kutsub eriti eelarvepädevaid institutsioone üles kohandama 2007-2013. aasta mitmeaastase programmiperioodi viimastel aastatel eelarvet Euroopa 2020. aasta strateegia nõuetele, eelkõige seoses suurprojektide rahastamisega, ning tagama asjakohase ülemineku 2013. aasta järgsele mitmeaastasele programmiperioodile; |
| --- | --- |

4.

kutsub eriti eelarvepädevaid institutsioone üles kohandama 2007-2013. aasta mitmeaastase programmiperioodi viimastel aastatel eelarvet Euroopa 2020. aasta strateegia nõuetele, eelkõige seoses suurprojektide rahastamisega, ning tagama asjakohase ülemineku 2013. aasta järgsele mitmeaastasele programmiperioodile;

| 5. | tuletab meelde ELi kaasrahastamise vaieldamatut lisaväärtust linnade ja piirkondade tööhõivet, jätkusuutlikku majanduskasvu ja solidaarsust toetavatele strateegiatele ja rõhutab samuti, et praeguses kontekstis, kus avaliku sektori vahendid on tugeva surve all, moodustavad piirkondlikud ja kohalikud rahalised vahendid 2/3 avaliku sektori investeeringutest ELis; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde ELi kaasrahastamise vaieldamatut lisaväärtust linnade ja piirkondade tööhõivet, jätkusuutlikku majanduskasvu ja solidaarsust toetavatele strateegiatele ja rõhutab samuti, et praeguses kontekstis, kus avaliku sektori vahendid on tugeva surve all, moodustavad piirkondlikud ja kohalikud rahalised vahendid 2/3 avaliku sektori investeeringutest ELis;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon järgis komitee ettepanekut määrata finantsraamistiku kestvuseks 10 aastat koos vahekokkuvõttega (5+5), ning rõhutab vajadust tagada asjakohased paindlikkuse ja sünkroniseerimise mehhanismid, et edendada ELi eelarve optimaalset kasutamist. |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon järgis komitee ettepanekut määrata finantsraamistiku kestvuseks 10 aastat koos vahekokkuvõttega (5+5), ning rõhutab vajadust tagada asjakohased paindlikkuse ja sünkroniseerimise mehhanismid, et edendada ELi eelarve optimaalset kasutamist.

| 7. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut luua 1) komisjoni ja liikmesriikide vahelised arengu ja investeeringute partnerluslepingud, mis peegeldaksid riigi ja piirkonna tasandil tegutsevate koostööpartnerite panust Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade elluviimise toetuseks; 2) ühine strateegiline raamistik, et suurendada 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele suunatud ELi poliitikameetmete sidusust. Need ettepanekud on kooskõlas käsitlusega, mis põhineb Regioonide Komitee territoriaalsete paktide ettepanekul. |
| --- | --- |

7.

toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut luua 1) komisjoni ja liikmesriikide vahelised arengu ja investeeringute partnerluslepingud, mis peegeldaksid riigi ja piirkonna tasandil tegutsevate koostööpartnerite panust Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade elluviimise toetuseks; 2) ühine strateegiline raamistik, et suurendada 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele suunatud ELi poliitikameetmete sidusust. Need ettepanekud on kooskõlas käsitlusega, mis põhineb Regioonide Komitee territoriaalsete paktide ettepanekul.

II   ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA TULEVIK

REGIOONIDE KOMITEE

| 8. | jätkab kogu oma poliitilise surve avaldamist – nagu ka oma vastuses viienda ühtekuuluvusaruande kohta, tulevaste õigusaktide ettepanekute analüüsimisel ja edasiste finantsperspektiivide üle läbirääkimistel – tugeva ja jõulise ning kõigile ELi piirkondadele ligipääsetava 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika toetuseks. Komitee lükkab seega tagasi mis tahes ettepanekud selle tegevuspoliitika taasriigistamiseks – isegi osaliseks – ning ELi eelarve valdkonnapõhiseks muutmiseks ühtekuuluvuspoliitika arvelt; |
| --- | --- |

8.

jätkab kogu oma poliitilise surve avaldamist – nagu ka oma vastuses viienda ühtekuuluvusaruande kohta, tulevaste õigusaktide ettepanekute analüüsimisel ja edasiste finantsperspektiivide üle läbirääkimistel – tugeva ja jõulise ning kõigile ELi piirkondadele ligipääsetava 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika toetuseks. Komitee lükkab seega tagasi mis tahes ettepanekud selle tegevuspoliitika taasriigistamiseks – isegi osaliseks – ning ELi eelarve valdkonnapõhiseks muutmiseks ühtekuuluvuspoliitika arvelt;

| 9. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika rolli Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisel ja tuletab meelde, et asutamislepingu järgi on komitee otstarve siiski tagada kogu ELi territooriumi majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Selles tulenevalt soovib komitee, et struktuurifonde ei nähtaks seega vaid 2020. aasta strateegia suurprojektide rahastamisallikana ja kutsub üles tugevdama strateegia otseselt territoriaalset mõõdet, eelkõige territoriaalsete paktide elluviimise abil; |
| --- | --- |

9.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika rolli Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisel ja tuletab meelde, et asutamislepingu järgi on komitee otstarve siiski tagada kogu ELi territooriumi majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Selles tulenevalt soovib komitee, et struktuurifonde ei nähtaks seega vaid 2020. aasta strateegia suurprojektide rahastamisallikana ja kutsub üles tugevdama strateegia otseselt territoriaalset mõõdet, eelkõige territoriaalsete paktide elluviimise abil;

| 10. | arvestades käimasolevat arutelu küsimuse üle, kas siduda struktuurifondide eraldamine sellega, kuidas liikmesriigid järgivad stabiilsuse ja kasvu pakti, väljendab tõsist muret kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendamiseks välja pakutud tingimuste pärast. Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei saa pidada vastutavaks ega karistada riiklike institutsioonide suutmatuse eest täita makromajanduslikke kriteeriume või rakendada korrektselt ELi eeskirju; |
| --- | --- |

10.

arvestades käimasolevat arutelu küsimuse üle, kas siduda struktuurifondide eraldamine sellega, kuidas liikmesriigid järgivad stabiilsuse ja kasvu pakti, väljendab tõsist muret kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendamiseks välja pakutud tingimuste pärast. Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei saa pidada vastutavaks ega karistada riiklike institutsioonide suutmatuse eest täita makromajanduslikke kriteeriume või rakendada korrektselt ELi eeskirju;

| 11. | kordab oma pühendumust muuta territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte käegakatsutavaks reaalsuseks eelkõige selleks, et saavutada parem tasakaal maapiirkondade ja linnakeskuste vastasmõjus ning tagada ELi poliitikavaldkondade territoriaalse mõõtme suurem arvessevõtmine. Antud kontekstis avaldab komitee kahetsust, et Euroopa Komisjon ei ole ikka veel arvesse võtnud komitee üleskutset koostada territoriaalse ühtekuuluvuse kohta valge raamat; |
| --- | --- |

11.

kordab oma pühendumust muuta territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte käegakatsutavaks reaalsuseks eelkõige selleks, et saavutada parem tasakaal maapiirkondade ja linnakeskuste vastasmõjus ning tagada ELi poliitikavaldkondade territoriaalse mõõtme suurem arvessevõtmine. Antud kontekstis avaldab komitee kahetsust, et Euroopa Komisjon ei ole ikka veel arvesse võtnud komitee üleskutset koostada territoriaalse ühtekuuluvuse kohta valge raamat;

| 12. | ootab, et 2013. aasta järgsete struktuurifondide eraldamisel näidatakse üles teatud paindlikkust; |
| --- | --- |

12.

ootab, et 2013. aasta järgsete struktuurifondide eraldamisel näidatakse üles teatud paindlikkust;

| 13. | toetab jõulise ja piisavalt rahastatud territoriaalse koostöö eesmärgi säilitamist; |
| --- | --- |

13.

toetab jõulise ja piisavalt rahastatud territoriaalse koostöö eesmärgi säilitamist;

| 14. | kordab, et kriisist taastumise strateegia peaks keskenduma majanduskasvu uuele kvaliteedile ning arvestama SKP täiendamise üle peetavat arutelu; väljendab sellega seoses kahetsust asjaolu pärast, et komisjoni tööprogrammis ei arvestata Regioonide Komitee üleskutset kasutada ühenduse poliitika üle otsustamisel ja selle hindamisel täiendavaid näitajaid, mis on sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste eesmärkide säästlikul saavutamisel tehtud edusammude mõõtmisel täpsemad; |
| --- | --- |

14.

kordab, et kriisist taastumise strateegia peaks keskenduma majanduskasvu uuele kvaliteedile ning arvestama SKP täiendamise üle peetavat arutelu; väljendab sellega seoses kahetsust asjaolu pärast, et komisjoni tööprogrammis ei arvestata Regioonide Komitee üleskutset kasutada ühenduse poliitika üle otsustamisel ja selle hindamisel täiendavaid näitajaid, mis on sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste eesmärkide säästlikul saavutamisel tehtud edusammude mõõtmisel täpsemad;

| 15. | on üllatunud, et ei leidnud komisjoni tööprogrammist aruannet ETKRi käsitleva määruse (EÜ) 1082/2006 rakendamise kohta. Komitee võtab omalt poolt kohustuse – põhinedes Regioonide Komitee käivitatud asjakohase konsultatsiooni järeldustel ja koostatud arvamusel – osaleda aktiivselt nimetatud määruse reformis, eelkõige luues asjast huvitatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste interaktiivse võrgustiku. |
| --- | --- |

15.

on üllatunud, et ei leidnud komisjoni tööprogrammist aruannet ETKRi käsitleva määruse (EÜ) 1082/2006 rakendamise kohta. Komitee võtab omalt poolt kohustuse – põhinedes Regioonide Komitee käivitatud asjakohase konsultatsiooni järeldustel ja koostatud arvamusel – osaleda aktiivselt nimetatud määruse reformis, eelkõige luues asjast huvitatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste interaktiivse võrgustiku.

III   LIIKUMINE ARUKA REGULEERIMISE SUUNAS

REGIOONIDE KOMITEE

| 16. | soovib arendada ja tõhustada oma koostööd riiklike ja piirkondlike parlamentide ja valitsustega varase hoiatuse mehhanismi raames; |
| --- | --- |

16.

soovib arendada ja tõhustada oma koostööd riiklike ja piirkondlike parlamentide ja valitsustega varase hoiatuse mehhanismi raames;

| 17. | avaldab oma esimese iga-aastase subsidiaarsuse aruande 2011. aasta kevadel ja edastab selle panusena Euroopa Komisjoni iga-aastasesse aruandesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta; |
| --- | --- |

17.

avaldab oma esimese iga-aastase subsidiaarsuse aruande 2011. aasta kevadel ja edastab selle panusena Euroopa Komisjoni iga-aastasesse aruandesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta;

| 18. | kutsub õiguskeskkonna parandamiseks üles koostama piirkondi rohkem arvestavaid ELi mõjuhinnanguid ja teeb ettepaneku anda oma panus Euroopa Komisjoni mõjuhinnangutes. Samuti soovib komitee töötada välja mehhanismid, et osaleda kehtivate õigusaktide järelhindamises, eelkõige uurides seda, kuidas ELi õigusakte kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendatakse; |
| --- | --- |

18.

kutsub õiguskeskkonna parandamiseks üles koostama piirkondi rohkem arvestavaid ELi mõjuhinnanguid ja teeb ettepaneku anda oma panus Euroopa Komisjoni mõjuhinnangutes. Samuti soovib komitee töötada välja mehhanismid, et osaleda kehtivate õigusaktide järelhindamises, eelkõige uurides seda, kuidas ELi õigusakte kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendatakse;

| 19. | toetab ELi kodakondsuse tugevdamist Euroopa kodanikualgatusega, mis võiks aidata tekitada kodanikes ELis osalemise ja sellega samastumise tunde. Komitee soovib algatuse elluviimises kaasa lüüa, parandades teadlikkust, edendades arutelu käimasolevate või edukate algatuste üle ja toetades selliseid Euroopa kodanikualgatusi, mis on Regioonide Komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kõige olulisemad; |
| --- | --- |

19.

toetab ELi kodakondsuse tugevdamist Euroopa kodanikualgatusega, mis võiks aidata tekitada kodanikes ELis osalemise ja sellega samastumise tunde. Komitee soovib algatuse elluviimises kaasa lüüa, parandades teadlikkust, edendades arutelu käimasolevate või edukate algatuste üle ja toetades selliseid Euroopa kodanikualgatusi, mis on Regioonide Komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kõige olulisemad;

| 20. | kavatseb jätkata Euroopa mitmetasandilise valitsemise kultuuri arendamist ja soovib mitmetasandilise valitsemise valge raamatu järelmeetmena hinnata selle rakendamist ning jälgida mitmetasandilise valitsemise olukorda Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

20.

kavatseb jätkata Euroopa mitmetasandilise valitsemise kultuuri arendamist ja soovib mitmetasandilise valitsemise valge raamatu järelmeetmena hinnata selle rakendamist ning jälgida mitmetasandilise valitsemise olukorda Euroopa Liidus.

IV   MAJANDUSE JUHTIMINE

REGIOONIDE KOMITEE

| 21. | toetab Euroopa Komisjoni kavatsust tugevdada ELi majanduslikku juhtimist ning tõhustada majandus- ja finantspoliitika kooskõlastamist. Komitee on sellegipoolest kindlalt vastu mis tahes ettepanekutele, mis viiksid liikmesriikidele ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatava rahastamise peatamiseni sel põhjusel, et nad ei järgi stabiilsuse ja majanduskasvu pakti eeskirju; |
| --- | --- |

21.

toetab Euroopa Komisjoni kavatsust tugevdada ELi majanduslikku juhtimist ning tõhustada majandus- ja finantspoliitika kooskõlastamist. Komitee on sellegipoolest kindlalt vastu mis tahes ettepanekutele, mis viiksid liikmesriikidele ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatava rahastamise peatamiseni sel põhjusel, et nad ei järgi stabiilsuse ja majanduskasvu pakti eeskirju;

| 22. | tunnustab finantsmääruses seni tehtud edusamme ja avaldab heameelt komisjoni edasise kava üle reformi lõpuleviimiseks ning eelkõige reitinguagentuure käsitleva määruse muutmise põhimõtte üle, et vähendada finantsasutuste, investorite, laenuvõtjate ja riigiasutuste liigset sõltuvust krediidireitingutest ning suurendada konkurentsi reitinguagentuuride vahel; väljendab aga kahetsust, et komisjon ei ole võtnud arvesse Euroopa Parlamendi üleskutset (1) käivitada teostatavus- ja mõju-uuring Euroopa avaliku ja sõltumatu krediidireitinguagentuuri loomise kohta. |
| --- | --- |

22.

tunnustab finantsmääruses seni tehtud edusamme ja avaldab heameelt komisjoni edasise kava üle reformi lõpuleviimiseks ning eelkõige reitinguagentuure käsitleva määruse muutmise põhimõtte üle, et vähendada finantsasutuste, investorite, laenuvõtjate ja riigiasutuste liigset sõltuvust krediidireitingutest ning suurendada konkurentsi reitinguagentuuride vahel; väljendab aga kahetsust, et komisjon ei ole võtnud arvesse Euroopa Parlamendi üleskutset (1) käivitada teostatavus- ja mõju-uuring Euroopa avaliku ja sõltumatu krediidireitinguagentuuri loomise kohta.

V.   EUROOPA 2020. AASTA STRATEEGIA

REGIOONIDE KOMITEE

| 23. | on veendunud, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu suunas edasi liikumiseks peab EL viima Euroopa 2020. aasta strateegiat ellu partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu suunas edasi liikumiseks peab EL viima Euroopa 2020. aasta strateegiat ellu partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 24. | teeb seega ettepaneku, et kõikides liikmesriikides loodaks territoriaalsed paktid kui vahendid, mis võimaldaksid suurendada poliitilise isevastutuse võtmist Euroopa 2020. aasta strateegia eest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Territoriaalsed paktid peaksid olema riiklike reformikavade koostamise ja rakendamise ning Euroopa 2020. aasta strateegia seitsme suurprojekti tugimehhanism; |
| --- | --- |

24.

teeb seega ettepaneku, et kõikides liikmesriikides loodaks territoriaalsed paktid kui vahendid, mis võimaldaksid suurendada poliitilise isevastutuse võtmist Euroopa 2020. aasta strateegia eest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Territoriaalsed paktid peaksid olema riiklike reformikavade koostamise ja rakendamise ning Euroopa 2020. aasta strateegia seitsme suurprojekti tugimehhanism;

| 25. | võtab enda ülesandeks avaldada igal aastal enne komisjoni iga-aastast majanduskasvu analüüsi järelevalvearuanne selle kohta, kuidas rakendatakse Euroopa 2020. aasta strateegiat ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast. |
| --- | --- |

25.

võtab enda ülesandeks avaldada igal aastal enne komisjoni iga-aastast majanduskasvu analüüsi järelevalvearuanne selle kohta, kuidas rakendatakse Euroopa 2020. aasta strateegiat ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast.

A   Arukas majanduskasv

| 26. | rõhutab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on loomulikud eeldused olla digitaalse tegevuskava rakendamisel esirinnas. Komitee on valmis aktiivselt edendama võrdlusanalüüsi raamistikul põhinevate kesksete tulemuseesmärkide saavutamist ja ootab innuga uusi algatusi, mis on seotud e-valitsuse, e-tervishoiu, lairibaühenduse, sotsiaalse kaasatuse ja ühendustega maa- ja äärepoolseimates piirkondades, andmekaitsega ja kultuuriteoste digiteerimisega; |
| --- | --- |

26.

rõhutab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on loomulikud eeldused olla digitaalse tegevuskava rakendamisel esirinnas. Komitee on valmis aktiivselt edendama võrdlusanalüüsi raamistikul põhinevate kesksete tulemuseesmärkide saavutamist ja ootab innuga uusi algatusi, mis on seotud e-valitsuse, e-tervishoiu, lairibaühenduse, sotsiaalse kaasatuse ja ühendustega maa- ja äärepoolseimates piirkondades, andmekaitsega ja kultuuriteoste digiteerimisega;

| 27. | peab väga oluliseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist innovatiivse liidu elluviimises ja asjakohase tööstuspoliitika rakendamisel globaliseerumise ajajärgul ning on valmis esitama lähitulevikus konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

27.

peab väga oluliseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist innovatiivse liidu elluviimises ja asjakohase tööstuspoliitika rakendamisel globaliseerumise ajajärgul ning on valmis esitama lähitulevikus konkreetseid ettepanekuid;

| 28. | on üllatunud, et Euroopa Komisjoni 2011. aasta strateegilistes algatustes ei ole õigusakti ettepanekut 2013. aasta järgset teadusuuringute rahastamist käsitleva ELi kaheksanda raamprogrammi kohta. Komitee kinnitab oma pühendumust anda panus kaheksandat raamprogrammi ette valmistava Euroopa Komisjoni aruteludokumendi koostamisse; |
| --- | --- |

28.

on üllatunud, et Euroopa Komisjoni 2011. aasta strateegilistes algatustes ei ole õigusakti ettepanekut 2013. aasta järgset teadusuuringute rahastamist käsitleva ELi kaheksanda raamprogrammi kohta. Komitee kinnitab oma pühendumust anda panus kaheksandat raamprogrammi ette valmistava Euroopa Komisjoni aruteludokumendi koostamisse;

| 29. | rõhutab vajadust kõigi valitsustasandite kooskõlastatud tegevuse järele, et aidata VKEdel ühendada tugevamini alus- ja rakendusuuringud. Komitee tervitab meetmeid, mille eesmärk on loovuse ja uuendustegevuse algatuste käivitamine ja toetamine; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust kõigi valitsustasandite kooskõlastatud tegevuse järele, et aidata VKEdel ühendada tugevamini alus- ja rakendusuuringud. Komitee tervitab meetmeid, mille eesmärk on loovuse ja uuendustegevuse algatuste käivitamine ja toetamine;

| 30. | rõhutab, et algatuse „Noorte liikuvus” eesmärke saab saavutada üksnes partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning noorteorganisatsioonide ja -ühendustega; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et algatuse „Noorte liikuvus” eesmärke saab saavutada üksnes partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning noorteorganisatsioonide ja -ühendustega;

| 31. | toetab Euroopa Komisjoni kavatsust koostada kõrghariduse uus, tugevdatud tegevuskava ja kutsub üles siduma kutsekõrghariduse ja –koolituse paremini kõrgharidusega; |
| --- | --- |

31.

toetab Euroopa Komisjoni kavatsust koostada kõrghariduse uus, tugevdatud tegevuskava ja kutsub üles siduma kutsekõrghariduse ja –koolituse paremini kõrgharidusega;

| 32. | peab eriti oluliseks, et Euroopa Komisjon käivitaks uusi pädevusi käsitleva algatuse ja käsitleks selliseid küsimusi nagu varakult koolist väljalangemine ning mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamine. Komitee ootab võimalust tutvuda uute oskuste ja töökohtade tegevuskavaga ning rõhutab pakilist vajadust kohandada tööjõu oskusi ja õppekavasid selliselt, et suudetaks muutusi ennetada ja tööandjate vajadustele vastata; |
| --- | --- |

32.

peab eriti oluliseks, et Euroopa Komisjon käivitaks uusi pädevusi käsitleva algatuse ja käsitleks selliseid küsimusi nagu varakult koolist väljalangemine ning mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamine. Komitee ootab võimalust tutvuda uute oskuste ja töökohtade tegevuskavaga ning rõhutab pakilist vajadust kohandada tööjõu oskusi ja õppekavasid selliselt, et suudetaks muutusi ennetada ja tööandjate vajadustele vastata;

B   Kaasav majanduskasv

| 33. | kavatseb aktiivselt osaleda Euroopa vaesusevastase võitluse platvormis ning jälgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist, et järjepidevuse tagamiseks selleteemalise Euroopa aastaga arendataks välja integreeritud ja territoriaalne lähenemisviis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

33.

kavatseb aktiivselt osaleda Euroopa vaesusevastase võitluse platvormis ning jälgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist, et järjepidevuse tagamiseks selleteemalise Euroopa aastaga arendataks välja integreeritud ja territoriaalne lähenemisviis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks;

| 34. | toetab komisjoni teadaannet, et 2011. aastal avaldab komisjon valge raamatu pensionite kohta, mis võimaldab täiendavat koostööd liikmesriikide vahel. Komitee nõuab, et kõigi selle valdkonna ettepanekutega kaasneksid kohased hinnangud mõju kohta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kuna nemad annavad Euroopas enamiku avaliku sektori töökohtadest ning juhivad oma personali täiendavaid pensioniskeeme; |
| --- | --- |

34.

toetab komisjoni teadaannet, et 2011. aastal avaldab komisjon valge raamatu pensionite kohta, mis võimaldab täiendavat koostööd liikmesriikide vahel. Komitee nõuab, et kõigi selle valdkonna ettepanekutega kaasneksid kohased hinnangud mõju kohta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kuna nemad annavad Euroopas enamiku avaliku sektori töökohtadest ning juhivad oma personali täiendavaid pensioniskeeme;

| 35. | toetab komisjoni kavatsust esitada 2011. aastal uus tööaja direktiivi käsitlev ettepanek, kuhu hõlmatakse nii loobumisvõimaluse kui ka valvekorra ajaga seotud küsimused. Avaliku sektori tööandjatena on piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks eriti vajalik, et nad suudaksid läbi viia tulevaste ühenduse õigusaktide mõju vahehindamist selle kohta, kuidas nad oma inimressursse haldavad; |
| --- | --- |

35.

toetab komisjoni kavatsust esitada 2011. aastal uus tööaja direktiivi käsitlev ettepanek, kuhu hõlmatakse nii loobumisvõimaluse kui ka valvekorra ajaga seotud küsimused. Avaliku sektori tööandjatena on piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks eriti vajalik, et nad suudaksid läbi viia tulevaste ühenduse õigusaktide mõju vahehindamist selle kohta, kuidas nad oma inimressursse haldavad;

| 36. | tervitab komisjoni kavatsust esitada 2011. aastal töötajate lähetamist käsitleva õigusakti ettepanek, millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ, et tagada lähetatud töötajate õiguste tegelik järgimine, kõigi töötajate võrdne kohtlemine töökohal ja kõigi ettevõtete võrdne kohtlemine ning selgitada riikide valitsuste, piirkondlike või kohalike omavalitsuste ning ettevõtete kohustusi; |
| --- | --- |

36.

tervitab komisjoni kavatsust esitada 2011. aastal töötajate lähetamist käsitleva õigusakti ettepanek, millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ, et tagada lähetatud töötajate õiguste tegelik järgimine, kõigi töötajate võrdne kohtlemine töökohal ja kõigi ettevõtete võrdne kohtlemine ning selgitada riikide valitsuste, piirkondlike või kohalike omavalitsuste ning ettevõtete kohustusi;

| 37. | kutsub üles lisama tervisehoiu eesmärgid Euroopa 2020. aasta strateegiasse, et saavutada arukas ja tasakaalustatud areng, mis aitaks võidelda sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

37.

kutsub üles lisama tervisehoiu eesmärgid Euroopa 2020. aasta strateegiasse, et saavutada arukas ja tasakaalustatud areng, mis aitaks võidelda sotsiaalse tõrjutusega;

| 38. | on seisukohal, et rohkem finantsvahendeid tuleb kasutada selleks, et aidata omavalitustel vähendada tervisealast ebavõrdsust Euroopas. Komitee soovitab hea tervise näitajaid või strateegiaid, kus arvestatakse tervisliku eluviisi tähtsust; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et rohkem finantsvahendeid tuleb kasutada selleks, et aidata omavalitustel vähendada tervisealast ebavõrdsust Euroopas. Komitee soovitab hea tervise näitajaid või strateegiaid, kus arvestatakse tervisliku eluviisi tähtsust;

| 39. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut tugevdada tarbijakaitset, edendades ühishagi, ning toetab algatusi, mille eesmärk on tarbijakaitse eeskirjade tegelik austamine; |
| --- | --- |

39.

toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut tugevdada tarbijakaitset, edendades ühishagi, ning toetab algatusi, mille eesmärk on tarbijakaitse eeskirjade tegelik austamine;

C   Jätkusuutlik kasv

| 40. | ootab, et Euroopa 2020. aasta strateegia ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga arendatakse valdkondlikke poliitikameetmeid pikaajalises jätkusuutlikus raamistikus, mille eesmärk on kaotada majanduskasvu ja ressursside kasutamise vaheline seos ja selle mõju keskkonnale ning suurendada Euroopa konkurentsivõimet ökoinnovatsiooni edendamise abil; |
| --- | --- |

40.

ootab, et Euroopa 2020. aasta strateegia ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga arendatakse valdkondlikke poliitikameetmeid pikaajalises jätkusuutlikus raamistikus, mille eesmärk on kaotada majanduskasvu ja ressursside kasutamise vaheline seos ja selle mõju keskkonnale ning suurendada Euroopa konkurentsivõimet ökoinnovatsiooni edendamise abil;

| 41. | kavatseb kindlalt jätkata oma varasemat poliitilist tegevust seoses ELi 2011.–2020. aasta energiastrateegia kohaliku ja piirkondliku mõõtmega; |
| --- | --- |

41.

kavatseb kindlalt jätkata oma varasemat poliitilist tegevust seoses ELi 2011.–2020. aasta energiastrateegia kohaliku ja piirkondliku mõõtmega;

| 42. | kavatseb anda oma panuse ELi ettevalmistustesse ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsiks („Rio +20 Earth Summit”), toetades uuendatud poliitiliste kohustuste võtmist; |
| --- | --- |

42.

kavatseb anda oma panuse ELi ettevalmistustesse ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsiks („Rio +20 Earth Summit”), toetades uuendatud poliitiliste kohustuste võtmist;

| 43. | kutsub komisjoni üles muutma bioloogiline mitmekesisus valdkondlikes poliitikameetmetes läbivaks küsimuseks ning käsitlema struktuurifondide alakasutust selles valdkonnas. Komitee kavatseb võtta järelmeetmeid seoses bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi kümnenda istungiga, nimelt edendades kümnendal istungil otsustatud piirkondlike omavalitsuste, linnade ja teiste kohalike omavalitsuste bioloogilise mitmekesisuse 2011.–2020. aasta tegevuskava („Plan of Action on Subnational Governments, Cities and other Local Authoroties for Biodiversity (2011–2020)”) rakendamist ELi uue, 2010. aasta järgse bioloogilise mitmekesisuse teemalise poliitika ja strateegia raames. |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles muutma bioloogiline mitmekesisus valdkondlikes poliitikameetmetes läbivaks küsimuseks ning käsitlema struktuurifondide alakasutust selles valdkonnas. Komitee kavatseb võtta järelmeetmeid seoses bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi kümnenda istungiga, nimelt edendades kümnendal istungil otsustatud piirkondlike omavalitsuste, linnade ja teiste kohalike omavalitsuste bioloogilise mitmekesisuse 2011.–2020. aasta tegevuskava („Plan of Action on Subnational Governments, Cities and other Local Authoroties for Biodiversity (2011–2020)”) rakendamist ELi uue, 2010. aasta järgse bioloogilise mitmekesisuse teemalise poliitika ja strateegia raames.

| 44. | toetab täielikult ELi eesmärki saavutada üksmeelne seisukoht ning võtta juhtroll globaalseid kliimamuutusi käsitlevates läbirääkimistes, et jõuda kokkuleppele rahvusvaheliselt siduvates ja mõõdetavates eesmärkides kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks; toetab kõnealuses kontekstis Cancúni kliimakonverentsi käsitlevas Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonis esitatud üleskutset võtta Euroopa Liidu tulevase jätkusuutliku majanduskasvu huvides vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega (2); |
| --- | --- |

44.

toetab täielikult ELi eesmärki saavutada üksmeelne seisukoht ning võtta juhtroll globaalseid kliimamuutusi käsitlevates läbirääkimistes, et jõuda kokkuleppele rahvusvaheliselt siduvates ja mõõdetavates eesmärkides kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks; toetab kõnealuses kontekstis Cancúni kliimakonverentsi käsitlevas Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonis esitatud üleskutset võtta Euroopa Liidu tulevase jätkusuutliku majanduskasvu huvides vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega (2);

| 45. | soovib, et ELi eelarvet ja selle mitmeaastast finantsraamistikku suunataks paremini, et kasutada ära kohaliku ja piirkondliku tasandi jõupingutuste kogu potentsiaali kliimamuutuste leevendamiseks, ning suurendataks toetust keskmise pikkusega ja pikaajalistele investeeringutele kohaliku ja piirkondliku tasandi energiasäästlikkuse ja energiatõhususe projektidesse, eelkõige linnapeade pakti raames. |
| --- | --- |

45.

soovib, et ELi eelarvet ja selle mitmeaastast finantsraamistikku suunataks paremini, et kasutada ära kohaliku ja piirkondliku tasandi jõupingutuste kogu potentsiaali kliimamuutuste leevendamiseks, ning suurendataks toetust keskmise pikkusega ja pikaajalistele investeeringutele kohaliku ja piirkondliku tasandi energiasäästlikkuse ja energiatõhususe projektidesse, eelkõige linnapeade pakti raames.

VI   ÜHTSE TURU TÄIELIKU POTENTSIAALI AVALDUMINE

REGIOONIDE KOMITEE

| 46. | toetab ühtse turu akti sotsiaalse turumajanduse jaoks ning eeskätt tõuget, mis anti ühtse turu kodaniku- ja sotsiaalsele mõõtmele; |
| --- | --- |

46.

toetab ühtse turu akti sotsiaalse turumajanduse jaoks ning eeskätt tõuget, mis anti ühtse turu kodaniku- ja sotsiaalsele mõõtmele;

| 47. | tunnistab vajadust kehtestada horisontaalne sotsiaalklausel, mis tagab, et ühtse turuga seotud õigusaktides võetakse arvesse tööhõive kõrget taset, piisava sotsiaalse kaitse tagamist, sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrget taset puudutavaid nõudmisi, ning mis ei piira mingil moel liikmesriikides ja ELi lepingutes tunnustatud põhiõiguste kasutamist; |
| --- | --- |

47.

tunnistab vajadust kehtestada horisontaalne sotsiaalklausel, mis tagab, et ühtse turuga seotud õigusaktides võetakse arvesse tööhõive kõrget taset, piisava sotsiaalse kaitse tagamist, sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrget taset puudutavaid nõudmisi, ning mis ei piira mingil moel liikmesriikides ja ELi lepingutes tunnustatud põhiõiguste kasutamist;

| 48. | toetab komisjoni valmidust hoogustada ettevõtete piiriülest tegevust, kõrvaldades halduslikud ja maksualased takistused, tagades e-identimise ja e-autentimise vastastikuse tunnustamise kogu ELis, ning parandada juurdepääsu kaupadele ja teenustele Internetis; |
| --- | --- |

48.

toetab komisjoni valmidust hoogustada ettevõtete piiriülest tegevust, kõrvaldades halduslikud ja maksualased takistused, tagades e-identimise ja e-autentimise vastastikuse tunnustamise kogu ELis, ning parandada juurdepääsu kaupadele ja teenustele Internetis;

| 49. | ootab üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele ja riigiabile kohaldatava korra ajakohastamist, millega muu hulgas laiendataks riigiabi puhul teavitamise erandi ulatust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste valdkonnas, ning eeldab, et uus kord vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu protokollis 26 kehtestatud kohaliku autonoomia ja subsidiaarsuse nõuetele. Komitee kutsub komisjoni üles tagama sidusus kõnealuse ajakohastamise ning tulevase üldhuviteenuste kvaliteediraamistikku käsitleva teatise vahel ning palub seetõttu komisjonil kaaluda, kas ei võiks kõnelaust teatist varem (2011. aastal) avaldada; |
| --- | --- |

49.

ootab üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele ja riigiabile kohaldatava korra ajakohastamist, millega muu hulgas laiendataks riigiabi puhul teavitamise erandi ulatust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste valdkonnas, ning eeldab, et uus kord vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu protokollis 26 kehtestatud kohaliku autonoomia ja subsidiaarsuse nõuetele. Komitee kutsub komisjoni üles tagama sidusus kõnealuse ajakohastamise ning tulevase üldhuviteenuste kvaliteediraamistikku käsitleva teatise vahel ning palub seetõttu komisjonil kaaluda, kas ei võiks kõnelaust teatist varem (2011. aastal) avaldada;

| 50. | palub sellega seoses luua komisjonil Euroopa sotsiaalelamumajanduse kaugeleulatuv tegevuskava, mis tugevdaks selle rolli järgmise põlvkonna struktuurifondide sotsiaalse kaasamise meetmetes ning kinnitaks, et sotsiaalelamumajanduse avalike teenuste ülesanded tuleb määratleda liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

50.

palub sellega seoses luua komisjonil Euroopa sotsiaalelamumajanduse kaugeleulatuv tegevuskava, mis tugevdaks selle rolli järgmise põlvkonna struktuurifondide sotsiaalse kaasamise meetmetes ning kinnitaks, et sotsiaalelamumajanduse avalike teenuste ülesanded tuleb määratleda liikmesriikide tasandil;

| 51. | osaleb aktiivselt transpordipoliitika tulevikku käsitleva valge raamatuga käivitatud arutelus. Komitee toetab transpordisektori keskkonnahoidlikuks muutmist, toetab TEN-T suuniste läbivaatamist ning nõuab, et 2013. aasta järgses finantsperspektiivis eraldataks neile piisavad eelarvevahendid; |
| --- | --- |

51.

osaleb aktiivselt transpordipoliitika tulevikku käsitleva valge raamatuga käivitatud arutelus. Komitee toetab transpordisektori keskkonnahoidlikuks muutmist, toetab TEN-T suuniste läbivaatamist ning nõuab, et 2013. aasta järgses finantsperspektiivis eraldataks neile piisavad eelarvevahendid;

| 52. | tuletab meelde komitee pühendumust liikuvuse parandamisele Euroopa linnades ning soovib, et linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava rakendatakse Euroopa Liidu rahalise toetuse abil. |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde komitee pühendumust liikuvuse parandamisele Euroopa linnades ning soovib, et linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava rakendatakse Euroopa Liidu rahalise toetuse abil.

VII   PÕLLUMAJANDUS JA KALANDUS

REGIOONIDE KOMITEE

| 53. | toetab ühist põllumajanduspoliitikat, millel on selged sihid, pikaajaline perspektiiv ja vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

53.

toetab ühist põllumajanduspoliitikat, millel on selged sihid, pikaajaline perspektiiv ja vajalikud rahalised vahendid;

| 54. | soovib maaelu arengu poliitika eelarvevahendite suurendamist ning maaelu arengu poliitika kooskõlastamist ühtekuuluvuspoliitikaga, et tagada teataval territooriumil võetavate samalaadsete meetmete ühtlus ning et vastata ühtekuuluvuse eesmärkidele; |
| --- | --- |

54.

soovib maaelu arengu poliitika eelarvevahendite suurendamist ning maaelu arengu poliitika kooskõlastamist ühtekuuluvuspoliitikaga, et tagada teataval territooriumil võetavate samalaadsete meetmete ühtlus ning et vastata ühtekuuluvuse eesmärkidele;

| 55. | on seisukohal, et 2013. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas tuleb toetused taas tasakaalu viia, pannes rohkem rõhku tööhõivele ja haavatavate piirkondade põllumajanduse säilitamisele; Läbivaadatud ühises põllumajanduspoliitikas tuleb jätta kõrvale igasugune ebavõrdne kohtlemine eri liiki tootmise ja territooriumite toetamisel; seepärast soovitab komitee loobuda viidetest senisele traditsioonile ning on vastu kõigile katsetele viia läbi radikaalne reform, millega kaasneks sissetulekutoetuste lõppemine ja enamike turu sekkumismeetmete kaotamine; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et 2013. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas tuleb toetused taas tasakaalu viia, pannes rohkem rõhku tööhõivele ja haavatavate piirkondade põllumajanduse säilitamisele; Läbivaadatud ühises põllumajanduspoliitikas tuleb jätta kõrvale igasugune ebavõrdne kohtlemine eri liiki tootmise ja territooriumite toetamisel; seepärast soovitab komitee loobuda viidetest senisele traditsioonile ning on vastu kõigile katsetele viia läbi radikaalne reform, millega kaasneks sissetulekutoetuste lõppemine ja enamike turu sekkumismeetmete kaotamine;

| 56. | leiab, et piirkonnad ei tohi enam piirduda üksnes kaasrahastaja rolliga, osalemata aktiivselt suuna valimisel ning rakendus- ja juhtimiskorra üle otsustamisel; |
| --- | --- |

56.

leiab, et piirkonnad ei tohi enam piirduda üksnes kaasrahastaja rolliga, osalemata aktiivselt suuna valimisel ning rakendus- ja juhtimiskorra üle otsustamisel;

| 57. | toetab Euroopa Komisjoni valmidust viia osana integreeritud merenduspoliitikast sisse uus ühine kalanduspoliitika, mis tagab nii kalavarude jätkusuutlikkuse kui ka elatusvahendi Euroopa rannikualade kogukondadele. Komitee on rahul toetusega, mis sai osaks komitee ettepanekule koondada kõik kalandusele, vesiviljelusele ja integreeritud merenduspoliitikale määratud ressursid ühe vahendi alla. |
| --- | --- |

57.

toetab Euroopa Komisjoni valmidust viia osana integreeritud merenduspoliitikast sisse uus ühine kalanduspoliitika, mis tagab nii kalavarude jätkusuutlikkuse kui ka elatusvahendi Euroopa rannikualade kogukondadele. Komitee on rahul toetusega, mis sai osaks komitee ettepanekule koondada kõik kalandusele, vesiviljelusele ja integreeritud merenduspoliitikale määratud ressursid ühe vahendi alla.

VIII   KODANIKEKESKNE TEGEVUSKAVA: VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS

REGIOONIDE KOMITEE

| 58. | leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on põhiroll Stockholmi programmi tegevuskava rakendamisel ning nõuab, et põhiõigused oleksid kõigi selle valdkonna meetmete ja õigusaktide juhtivad põhimõtted; |
| --- | --- |

58.

leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on põhiroll Stockholmi programmi tegevuskava rakendamisel ning nõuab, et põhiõigused oleksid kõigi selle valdkonna meetmete ja õigusaktide juhtivad põhimõtted;

| 59. | on pühendunud koostööle teiste ELi institutsioonide ja ametitega, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega selle nimel, et anda ELi kodakondsusele sisuline tähendus ning et tugevdada Euroopa identiteeditunnet mitte üksnes Euroopa rikkaliku kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse, piirkondliku kultuuripärandi ja traditsioonide kaudu, vaid ka ELi kodanike aktiivsema ja täielikuma demokraatliku osaluse kaudu piirkondades, kuhu nad kuuluvad; |
| --- | --- |

59.

on pühendunud koostööle teiste ELi institutsioonide ja ametitega, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega selle nimel, et anda ELi kodakondsusele sisuline tähendus ning et tugevdada Euroopa identiteeditunnet mitte üksnes Euroopa rikkaliku kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse, piirkondliku kultuuripärandi ja traditsioonide kaudu, vaid ka ELi kodanike aktiivsema ja täielikuma demokraatliku osaluse kaudu piirkondades, kuhu nad kuuluvad;

| 60. | usub kindlalt maailmale avatud Euroopa Liitu ning toetab seepärast jõupingutusi jätkata Euroopa ulatusliku sisserände- ja varjupaigapoliitika loomist, mille alus oleks põhiõiguste ja -vabaduste austamine, vastates samas ebaseadusliku sisserände küsimusele ning rõhutades solidaarsust. Komitee tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustava rolli rändevoogude juhtimisel ja sisserändajate integreerimisel; |
| --- | --- |

60.

usub kindlalt maailmale avatud Euroopa Liitu ning toetab seepärast jõupingutusi jätkata Euroopa ulatusliku sisserände- ja varjupaigapoliitika loomist, mille alus oleks põhiõiguste ja -vabaduste austamine, vastates samas ebaseadusliku sisserände küsimusele ning rõhutades solidaarsust. Komitee tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustava rolli rändevoogude juhtimisel ja sisserändajate integreerimisel;

| 61. | toetab tsiviil- ja kriminaalõiguse tugeva raamistiku edasiarendamist nii sisulisel kui ka menetluslikul tasandil. |
| --- | --- |

61.

toetab tsiviil- ja kriminaalõiguse tugeva raamistiku edasiarendamist nii sisulisel kui ka menetluslikul tasandil.

IX   EUROOPA MAAILMAS

REGIOONIDE KOMITEE

| 62. | tunnustab Euroopa naabruspoliitika üliolulist panust partnerriikide poliitilisse stabiilsusse ja majandusarengusse ning on pühendunud selle omavalitsustasandi mõõtme tugevdamisele, eriti arvestades kõnealuse poliitika läbivaatamist 2011. aastal. Komitee kordab vajadust tugevdada piiriülest, piirkondadevahelist ja territoriaalset koostööd, samuti edendada partnerriikides institutsioonide loomist kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

62.

tunnustab Euroopa naabruspoliitika üliolulist panust partnerriikide poliitilisse stabiilsusse ja majandusarengusse ning on pühendunud selle omavalitsustasandi mõõtme tugevdamisele, eriti arvestades kõnealuse poliitika läbivaatamist 2011. aastal. Komitee kordab vajadust tugevdada piiriülest, piirkondadevahelist ja territoriaalset koostööd, samuti edendada partnerriikides institutsioonide loomist kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 63. | leiab, et Vahemere Liidu edu sõltub valdavalt piirkondade ja linnade kaasatusest, ning soovib seepärast Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assambleele (ARLEM) olulisemat rolli parimate tavade tutvustamisel ja uute koostööprojektide käivitamises osalemisel; |
| --- | --- |

63.

leiab, et Vahemere Liidu edu sõltub valdavalt piirkondade ja linnade kaasatusest, ning soovib seepärast Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assambleele (ARLEM) olulisemat rolli parimate tavade tutvustamisel ja uute koostööprojektide käivitamises osalemisel;

| 64. | kordab oma toetust idapartnerluse territoriaalse ja eri omavalitsustasandite mõõtme arendamisele ning korraldab seepärast 2011. aasta esimesel poolaastal idapartnerluse riikide ning ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi; |
| --- | --- |

64.

kordab oma toetust idapartnerluse territoriaalse ja eri omavalitsustasandite mõõtme arendamisele ning korraldab seepärast 2011. aasta esimesel poolaastal idapartnerluse riikide ning ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi;

| 65. | jätkab ELi laienemisprotsessi jälgimist ning keskendub jätkuvalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olukorrale kandidaatriikides ja võimalikes kandidaatriikides. Töörühmad ja ühised nõuandekomiteed jätkavad oma kõnealuse teemaga seotud tööd ning kaaluda võidakse ühiste nõuandekomiteede loomist Montenegro, Albaania ja Serbiaga neile kandidaatriigi staatuse andmise järel; |
| --- | --- |

65.

jätkab ELi laienemisprotsessi jälgimist ning keskendub jätkuvalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olukorrale kandidaatriikides ja võimalikes kandidaatriikides. Töörühmad ja ühised nõuandekomiteed jätkavad oma kõnealuse teemaga seotud tööd ning kaaluda võidakse ühiste nõuandekomiteede loomist Montenegro, Albaania ja Serbiaga neile kandidaatriigi staatuse andmise järel;

| 66. | avaldab taas toetust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Soovib, et Euroopa arengupoliitika läbivaatamine ja Euroopa arengukonsensus oleksid kooskõlas suunaga, mis võeti juba teatises „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised”, kus rõhutatakse omavalitsuste positsiooni, rolli ja nende loodavat lisaväärtust kõnealustes valdkondades ja poliitikas. Selleks, et edendada mõttevahetust ja pakkuda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele arengukoostöö valdkonnas poliitilist areeni, korraldab Regioonide Komitee koos Euroopa Komisjoniga detsentraliseeritud koostöö teise konverentsi ning käivitab detsentraliseeritud koostöö portaali. |
| --- | --- |

66.

avaldab taas toetust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Soovib, et Euroopa arengupoliitika läbivaatamine ja Euroopa arengukonsensus oleksid kooskõlas suunaga, mis võeti juba teatises „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised”, kus rõhutatakse omavalitsuste positsiooni, rolli ja nende loodavat lisaväärtust kõnealustes valdkondades ja poliitikas. Selleks, et edendada mõttevahetust ja pakkuda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele arengukoostöö valdkonnas poliitilist areeni, korraldab Regioonide Komitee koos Euroopa Komisjoniga detsentraliseeritud koostöö teise konverentsi ning käivitab detsentraliseeritud koostöö portaali.

Brüssel, 2. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  Vt Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon „Finants-, majandus- ja sotsiaalkriis: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne)”, punkt 60.

1

(2)  Vt resolutsioon P7_TA-PROV(2010)0442, punkt 16.

2

---

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 87. istungjärk 1. ja 2. detsembril 2010

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/6

---

Regioonide Komitee perspektiivarvamus „Euroopa Liidu energia tegevuskava 2011–2020”

2011/C 42/02

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab asjaolu, Euroopa Komisjon on oma teatises „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” keskendunud omavalitsustele kui olulistele osalistele innovaatiliste integreeritud energialahenduste arendamisel kohalikul tasandil, ning tunnustab eelkõige Euroopa Komisjoni võetud kohustust tugevdada selliseid algatusi nagu linnapeade pakt; komitee kahetseb siiski, et teatises ei ole selgesõnaliselt väljendatud piirkondade olulist rolli; |
| --- | --- |

—

tervitab asjaolu, Euroopa Komisjon on oma teatises „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” keskendunud omavalitsustele kui olulistele osalistele innovaatiliste integreeritud energialahenduste arendamisel kohalikul tasandil, ning tunnustab eelkõige Euroopa Komisjoni võetud kohustust tugevdada selliseid algatusi nagu linnapeade pakt; komitee kahetseb siiski, et teatises ei ole selgesõnaliselt väljendatud piirkondade olulist rolli;

| — | märgib ühelt poolt teatises „Energia 2020” sisalduvaid ambitsioonikaid nõudeid kohaliku ja piirkondliku tasandi panusele ELi energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, ning väljendab teiselt poolt kahetsust uute konkreetsete kohustuste puudumise pärast säästvasse energiasse tehtavate kohalike ja piirkondlike investeeringute rahastamisel; |
| --- | --- |

—

märgib ühelt poolt teatises „Energia 2020” sisalduvaid ambitsioonikaid nõudeid kohaliku ja piirkondliku tasandi panusele ELi energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, ning väljendab teiselt poolt kahetsust uute konkreetsete kohustuste puudumise pärast säästvasse energiasse tehtavate kohalike ja piirkondlike investeeringute rahastamisel;

| — | toetab seisukohta, et energiavajaduste vähendamine peab olema absoluutne prioriteet; kutsub üles kehtestama energiatarbimise tõeliseks piiramiseks eesmärgi vähendada aastaks 2020 energiatarbimist 20 %, nagu on märkinud ka Euroopa Parlament oma 2010. aasta juuni resolutsioonis Euroopa 2020. aasta strateegia kohta. Kõnealuses kontekstis peavad erinevad sekkumistasandid olema selgelt määratletud, et tagada meetmete rakendamine, kooskõlastamine ja üldine sidusus; |
| --- | --- |

—

toetab seisukohta, et energiavajaduste vähendamine peab olema absoluutne prioriteet; kutsub üles kehtestama energiatarbimise tõeliseks piiramiseks eesmärgi vähendada aastaks 2020 energiatarbimist 20 %, nagu on märkinud ka Euroopa Parlament oma 2010. aasta juuni resolutsioonis Euroopa 2020. aasta strateegia kohta. Kõnealuses kontekstis peavad erinevad sekkumistasandid olema selgelt määratletud, et tagada meetmete rakendamine, kooskõlastamine ja üldine sidusus;

| — | kutsub üles seadma energiapoliitika ELi eelarve oluliste prioriteetide hulka, et kõnealuse poliitikavaldkonna jaoks eraldataks rohkem ühtekuuluvuspoliitika raames olemasolevaist vahendeist. Prioriteedid konkreetsete struktuurifondide osas tuleb paika panna kohalikul või piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

—

kutsub üles seadma energiapoliitika ELi eelarve oluliste prioriteetide hulka, et kõnealuse poliitikavaldkonna jaoks eraldataks rohkem ühtekuuluvuspoliitika raames olemasolevaist vahendeist. Prioriteedid konkreetsete struktuurifondide osas tuleb paika panna kohalikul või piirkondlikul tasandil.

| Raportöör | : | Michel LEBRUN (BE/EPP), prantsuskeelse kogukonna parlamendi liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Michel LEBRUN (BE/EPP), prantsuskeelse kogukonna parlamendi liige

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | meenutab Euroopa Liidu institutsioonidele vajadust tagada liikmesriikide elanikele juurdepääs turvalisele, taskukohasele ja säästvale energiale. Kõnealusest seisukohast võib energiapoliitika olulisel määral aidata kaasa asjaolule, et Euroopa kasutaks säästvamalt energiat ja ressursse, ilma neid ammendamata, tekitaks vähem CO2-heited, oleks turvalisem ja konkurentsivõimelisem uue Euroopa 2020. aasta strateegia raames, mille eesmärk on majanduskasvu edendamine ja töökohtade loomine (1); |
| --- | --- |

1.

meenutab Euroopa Liidu institutsioonidele vajadust tagada liikmesriikide elanikele juurdepääs turvalisele, taskukohasele ja säästvale energiale. Kõnealusest seisukohast võib energiapoliitika olulisel määral aidata kaasa asjaolule, et Euroopa kasutaks säästvamalt energiat ja ressursse, ilma neid ammendamata, tekitaks vähem CO2-heited, oleks turvalisem ja konkurentsivõimelisem uue Euroopa 2020. aasta strateegia raames, mille eesmärk on majanduskasvu edendamine ja töökohtade loomine (1);

| 2. | kinnitab, et kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmed on nimetatud eesmärkide saavutamisel ka edaspidi esmatähtsad. Piirkondade ja linnade keskset rolli kõnealuste eesmärkide saavutamisel on Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament juba selgesõnaliselt tunnustanud; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmed on nimetatud eesmärkide saavutamisel ka edaspidi esmatähtsad. Piirkondade ja linnade keskset rolli kõnealuste eesmärkide saavutamisel on Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament juba selgesõnaliselt tunnustanud;

| 3. | tervitab asjaolu, Euroopa Komisjon on oma teatises „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” keskendunud omavalitsustele kui olulistele osalistele innovaatiliste integreeritud energialahenduste arendamisel kohalikul tasandil, ning tunnustab eelkõige Euroopa Komisjoni võetud kohustust tugevdada selliseid algatusi nagu linnapeade pakt; komitee kahetseb siiski, et teatises ei ole selgesõnaliselt väljendatud piirkondade olulist rolli; |
| --- | --- |

3.

tervitab asjaolu, Euroopa Komisjon on oma teatises „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” keskendunud omavalitsustele kui olulistele osalistele innovaatiliste integreeritud energialahenduste arendamisel kohalikul tasandil, ning tunnustab eelkõige Euroopa Komisjoni võetud kohustust tugevdada selliseid algatusi nagu linnapeade pakt; komitee kahetseb siiski, et teatises ei ole selgesõnaliselt väljendatud piirkondade olulist rolli;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et nii transport, eluasemed, avalikud hooned kui ka avalike kohtade valgustamise jm infrastruktuur, mille kavandamise ja tagamise eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on valdkonnad, kus on võimalik märkimisväärselt vähendada CO2 heitkoguseid, piirata tarbimist ja mõjutada energiakulu; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et nii transport, eluasemed, avalikud hooned kui ka avalike kohtade valgustamise jm infrastruktuur, mille kavandamise ja tagamise eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on valdkonnad, kus on võimalik märkimisväärselt vähendada CO2 heitkoguseid, piirata tarbimist ja mõjutada energiakulu;

| 5. | kutsub seega Euroopa energiapoliitika edasise arengu raames üles soodustama tõhusat kooskõlastust liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahel riiklikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil; juba kõnealuse poliitika väljakujundamisel tuleks arvestada selle rakendamiseks vajalikke regulatiivseid ja finantsaspekte ning investeeringuid füüsilisse ja inimkapitali; |
| --- | --- |

5.

kutsub seega Euroopa energiapoliitika edasise arengu raames üles soodustama tõhusat kooskõlastust liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahel riiklikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil; juba kõnealuse poliitika väljakujundamisel tuleks arvestada selle rakendamiseks vajalikke regulatiivseid ja finantsaspekte ning investeeringuid füüsilisse ja inimkapitali;

| 6. | rõhutab vajadust tõhustada vahendeid, mis toetaksid säästva energia arendamist ja lahendusi energiatõhususe valdkonnas kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Selleks tuleks ette näha adekvaatsed ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadavad finantsvahendid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust tõhustada vahendeid, mis toetaksid säästva energia arendamist ja lahendusi energiatõhususe valdkonnas kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Selleks tuleks ette näha adekvaatsed ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadavad finantsvahendid;

| 7. | märgib ühelt poolt teatises „Energia 2020” sisalduvaid ambitsioonikaid nõudeid kohaliku ja piirkondliku tasandi panusele ELi energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, ning väljendab teiselt poolt kahetsust uute konkreetsete kohustuste puudumise pärast säästvasse energiasse tehtavate kohalike ja piirkondlike investeeringute rahastamisel; |
| --- | --- |

7.

märgib ühelt poolt teatises „Energia 2020” sisalduvaid ambitsioonikaid nõudeid kohaliku ja piirkondliku tasandi panusele ELi energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, ning väljendab teiselt poolt kahetsust uute konkreetsete kohustuste puudumise pärast säästvasse energiasse tehtavate kohalike ja piirkondlike investeeringute rahastamisel;

| 8. | kutsub üles kohandama Euroopa Liidu rahastamissüsteeme, et seada prioriteediks taastuvenergia tootmise ja energiatõhususe parandamise vahendite arengut toetavad meetmed. Euroopa Investeerimispanga laenud peaksid olema energiatõhususe programmidesse ja meetmetesse investeerida soovivatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kergesti kättesaadavad, et edendada säästvate energiaallikate kasutamist ja vähendada CO2 heitkoguseid. Lisaks tuleks luua energiainvesteeringute fond, millesse laekuksid vahendid uuest üleeuroopalisest süsiniku-maksust, mis kehtestatakse kõige suurematele kasvuhoonegaaside tekitajatele; |
| --- | --- |

8.

kutsub üles kohandama Euroopa Liidu rahastamissüsteeme, et seada prioriteediks taastuvenergia tootmise ja energiatõhususe parandamise vahendite arengut toetavad meetmed. Euroopa Investeerimispanga laenud peaksid olema energiatõhususe programmidesse ja meetmetesse investeerida soovivatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kergesti kättesaadavad, et edendada säästvate energiaallikate kasutamist ja vähendada CO2 heitkoguseid. Lisaks tuleks luua energiainvesteeringute fond, millesse laekuksid vahendid uuest üleeuroopalisest süsiniku-maksust, mis kehtestatakse kõige suurematele kasvuhoonegaaside tekitajatele;

I   POLIITILISED SOOVITUSED

Põhisõnumid

| 9. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni üleskutse üle avaldada seisukohta piirkondade osatähtsuse küsimuses energiapoliitika uue raamistiku ja uue energiategevuskava raames; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni üleskutse üle avaldada seisukohta piirkondade osatähtsuse küsimuses energiapoliitika uue raamistiku ja uue energiategevuskava raames;

| 10. | rõhutab, et oluline on töötada välja ambitsioonikas ja uuenduslik Euroopa energiastrateegia, mis võimaldaks Euroopal jõuda tipptaseme tehnoloogiani nii energiatõhususe kui ka taastuvenergia kasutamise valdkonnas; strateegiasse tuleks kaasata varustuskindlus (milleks on vältimatult vaja mitmekesistada kasutatavaid energiaallikaid), tarbimise piiramine, taskukohased hinnad ja keskkonnakaitse; terviklik lähenemisviis peab kindlasti hõlmama varustuskindlust ja võitlust kliimamuutuste vastu. On oluline, et energiahinnad oleksid taskukohased ELi vaeseimatele elanikele, kes kulutavad sageli suure osa sissetulekust küttele, jahutusele, valgustusele ja kodumasinatele, ning et energiatõhususe kavade puhul arvestataks esmajoones kõige raskemas olukorras elavate inimestega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et oluline on töötada välja ambitsioonikas ja uuenduslik Euroopa energiastrateegia, mis võimaldaks Euroopal jõuda tipptaseme tehnoloogiani nii energiatõhususe kui ka taastuvenergia kasutamise valdkonnas; strateegiasse tuleks kaasata varustuskindlus (milleks on vältimatult vaja mitmekesistada kasutatavaid energiaallikaid), tarbimise piiramine, taskukohased hinnad ja keskkonnakaitse; terviklik lähenemisviis peab kindlasti hõlmama varustuskindlust ja võitlust kliimamuutuste vastu. On oluline, et energiahinnad oleksid taskukohased ELi vaeseimatele elanikele, kes kulutavad sageli suure osa sissetulekust küttele, jahutusele, valgustusele ja kodumasinatele, ning et energiatõhususe kavade puhul arvestataks esmajoones kõige raskemas olukorras elavate inimestega;

| 11. | toetab seisukohta, et energiavajaduste vähendamine peab olema absoluutne prioriteet ning et selle valdkonna poliitikaid tuleb tugevdada kõikidel tasanditel; kutsub üles kehtestama energiatarbimise tõeliseks piiramiseks eesmärgi vähendada aastaks 2020 energiatarbimist 20 %, nagu on märkinud ka Euroopa Parlament oma 2010. aasta juuni resolutsioonis Euroopa 2020. aasta strateegia kohta. Kõnealuses kontekstis peavad erinevad sekkumistasandid olema selgelt määratletud, et tagada meetmete rakendamine, kooskõlastamine ja üldine sidusus; |
| --- | --- |

11.

toetab seisukohta, et energiavajaduste vähendamine peab olema absoluutne prioriteet ning et selle valdkonna poliitikaid tuleb tugevdada kõikidel tasanditel; kutsub üles kehtestama energiatarbimise tõeliseks piiramiseks eesmärgi vähendada aastaks 2020 energiatarbimist 20 %, nagu on märkinud ka Euroopa Parlament oma 2010. aasta juuni resolutsioonis Euroopa 2020. aasta strateegia kohta. Kõnealuses kontekstis peavad erinevad sekkumistasandid olema selgelt määratletud, et tagada meetmete rakendamine, kooskõlastamine ja üldine sidusus;

| 12. | leiab, et Euroopa Liit saab tagada säästva, tõhusa, mitmekülgse ja konkurentsivõimelise energiapakkumise üksnes nende materiaalsete ja finantsvahendite tugevdamise teel, mis on pühendatud strateegilistele teadusuuringutele ja uuendustegevusele energiatehnoloogia valdkonnas, eelkõige energiatõhususe parandamiseks, taastuvenergia arendamiseks ja energeetikajäätmete käitlemiseks ja ringlussevõtuks; |
| --- | --- |

12.

leiab, et Euroopa Liit saab tagada säästva, tõhusa, mitmekülgse ja konkurentsivõimelise energiapakkumise üksnes nende materiaalsete ja finantsvahendite tugevdamise teel, mis on pühendatud strateegilistele teadusuuringutele ja uuendustegevusele energiatehnoloogia valdkonnas, eelkõige energiatõhususe parandamiseks, taastuvenergia arendamiseks ja energeetikajäätmete käitlemiseks ja ringlussevõtuks;

| 13. | toetab Barroso II komisjoni poliitilisi suunitlusi, vastavalt millele „varustuskindlusel ja headel omavahelistel ühendustel on edasise majanduskasvu jaoks peamine tähtsus”; väljendab siiski kahetsust, et eelnimetatud komisjonil puudub tulevikunägemus, mille toel liikuda tööhõivel põhineva majanduse suunas: liialt vähe rõhutatakse piirkondade ja taastuvate energiaallikate rolli; |
| --- | --- |

13.

toetab Barroso II komisjoni poliitilisi suunitlusi, vastavalt millele „varustuskindlusel ja headel omavahelistel ühendustel on edasise majanduskasvu jaoks peamine tähtsus”; väljendab siiski kahetsust, et eelnimetatud komisjonil puudub tulevikunägemus, mille toel liikuda tööhõivel põhineva majanduse suunas: liialt vähe rõhutatakse piirkondade ja taastuvate energiaallikate rolli;

| 14. | tunneb heameelt komisjoni projekti üle, mille eesmärk on varustada kogu Euroopa territooriumi uue Euroopa aruka elektri ja gaasi supervõrguga, et omavahel siduda traditsioonilised ja taastuvad tootmisallikad ja mis peaks samuti võimaldama rahuldada kaht eesmärki – tagada Euroopa Liidu riikide energia varustuskindlus ja vähendada heitkoguseid, et võidelda kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt komisjoni projekti üle, mille eesmärk on varustada kogu Euroopa territooriumi uue Euroopa aruka elektri ja gaasi supervõrguga, et omavahel siduda traditsioonilised ja taastuvad tootmisallikad ja mis peaks samuti võimaldama rahuldada kaht eesmärki – tagada Euroopa Liidu riikide energia varustuskindlus ja vähendada heitkoguseid, et võidelda kliimamuutuste vastu;

| 15. | rõhutab vajadust liikmesriikide solidaarsuse järele EL-i välise energiapoliitika teostamisel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust liikmesriikide solidaarsuse järele EL-i välise energiapoliitika teostamisel;

| 16. | kutsub ELi institutsioone üles tegutsema ELi energiavarustuse sise/välismõõtme parema tasakaalu nimel, edendades teadusuuringuid ning energiatõhususe rakendamist praktikas ulatuslikumalt kui investeeringuid uutesse transpordivahenditesse, mille jaoks kasutatakse kolmandatest riikidest pärit fossiilkütuseid; |
| --- | --- |

16.

kutsub ELi institutsioone üles tegutsema ELi energiavarustuse sise/välismõõtme parema tasakaalu nimel, edendades teadusuuringuid ning energiatõhususe rakendamist praktikas ulatuslikumalt kui investeeringuid uutesse transpordivahenditesse, mille jaoks kasutatakse kolmandatest riikidest pärit fossiilkütuseid;

| 17. | märgib, et gaasi ja elektri siseturu lõpuleviimine, sealhulgas omavaheliste ühenduste arendamine, peab jääb Euroopa Liidu energiapoliitika keskseks elemendiks. Samas tunnistab komitee, et kui energiaettevõtted peavad praeguses majanduskliimas investeerima järgmise 20 aasta jooksul uue põlvkonna tehnoloogiatesse ja infrastruktuuri triljon eurot, et tagada jätkuv energiavarustus, minnes samas üle madala süsinikusisaldusega energiale, siis peaksid pangad ja muud finantsasutused nõudma uuenduslike projektide riskide vähendamist ja laenurahade tagamist liikmesriigi valitsuse, ELi asutuste või energiainvesteeringute fondi poolt. Selline investeering looks tuhandeid kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ning annaks Euroopa ettevõtetele maailma mastaabis suurema konkurentsieelise; |
| --- | --- |

17.

märgib, et gaasi ja elektri siseturu lõpuleviimine, sealhulgas omavaheliste ühenduste arendamine, peab jääb Euroopa Liidu energiapoliitika keskseks elemendiks. Samas tunnistab komitee, et kui energiaettevõtted peavad praeguses majanduskliimas investeerima järgmise 20 aasta jooksul uue põlvkonna tehnoloogiatesse ja infrastruktuuri triljon eurot, et tagada jätkuv energiavarustus, minnes samas üle madala süsinikusisaldusega energiale, siis peaksid pangad ja muud finantsasutused nõudma uuenduslike projektide riskide vähendamist ja laenurahade tagamist liikmesriigi valitsuse, ELi asutuste või energiainvesteeringute fondi poolt. Selline investeering looks tuhandeid kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ning annaks Euroopa ettevõtetele maailma mastaabis suurema konkurentsieelise;

| 18. | rõhutab, et eelkõige avamereenergia tootmine annab tulevikus suure panuse ELi energiavarustusse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et eelkõige avamereenergia tootmine annab tulevikus suure panuse ELi energiavarustusse;

| 19. | märgib, et päikseenergia on peamine taastuvenergia Vahemere piirkonnas ja selle potentsiaal on maailma ülejäänud taastuvenergiavõimalustega võrreldes üks suuremaid. Päikseenergia täiendaks tulevikus seega olulisel määral ELis toodetava energia hulka; |
| --- | --- |

19.

märgib, et päikseenergia on peamine taastuvenergia Vahemere piirkonnas ja selle potentsiaal on maailma ülejäänud taastuvenergiavõimalustega võrreldes üks suuremaid. Päikseenergia täiendaks tulevikus seega olulisel määral ELis toodetava energia hulka;

| 20. | meenutab, et energiasäästu saavutamiseks vastavalt 20-20-20 eesmärkidele on vaja teha olulisi investeeringuid sellistesse sektoritesse nagu tööstus, transport, telekommunikatsioon ja eluasemed ning avalikud ja ärihooned. Nimelt hoonete ja transpordi energiatõhususe ning maakasutuse haldamise valdkonnas võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kõige enam kaasa aidata energiavarustuse probleemide lahendamisele, kuna kahaneva energianõudluse tulemusel väheneb poliitiliselt delikaatne sõltuvus kolmandate riikide energiavarustusest. Komitee tuletab ka meelde, et tugeva energiateenuseid pakkuvate ettevõtete sektori loomine võiks olla oluline nii avaliku kui ka erasektori investeeringute tegemiseks energiasäästu ja -tõhususe ning energiaallikate mitmekesistamise valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

meenutab, et energiasäästu saavutamiseks vastavalt 20-20-20 eesmärkidele on vaja teha olulisi investeeringuid sellistesse sektoritesse nagu tööstus, transport, telekommunikatsioon ja eluasemed ning avalikud ja ärihooned. Nimelt hoonete ja transpordi energiatõhususe ning maakasutuse haldamise valdkonnas võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kõige enam kaasa aidata energiavarustuse probleemide lahendamisele, kuna kahaneva energianõudluse tulemusel väheneb poliitiliselt delikaatne sõltuvus kolmandate riikide energiavarustusest. Komitee tuletab ka meelde, et tugeva energiateenuseid pakkuvate ettevõtete sektori loomine võiks olla oluline nii avaliku kui ka erasektori investeeringute tegemiseks energiasäästu ja -tõhususe ning energiaallikate mitmekesistamise valdkonnas;

| 21. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalusi seada eesmärk tõsta igal aastal hoonete renoveerimise määra, kehtestades hoonete energiatõhususele miinimumsihtmäärad, ning keskenduma sellisele koolitusstrateegiale, mis looks ehitussektoris pädevused energiatõhususega seotud menetluste läbiviimiseks ja tagaks energiaauditeid läbi viivate sertifitseeritud ekspertide olemasolu. Lisaks tuleks püüda ühtlustada eri liikmesriikides kasutatavaid hoonete energiatõhususe sertifitseerimise menetlusi; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalusi seada eesmärk tõsta igal aastal hoonete renoveerimise määra, kehtestades hoonete energiatõhususele miinimumsihtmäärad, ning keskenduma sellisele koolitusstrateegiale, mis looks ehitussektoris pädevused energiatõhususega seotud menetluste läbiviimiseks ja tagaks energiaauditeid läbi viivate sertifitseeritud ekspertide olemasolu. Lisaks tuleks püüda ühtlustada eri liikmesriikides kasutatavaid hoonete energiatõhususe sertifitseerimise menetlusi;

| 22. | rõhutab asjaolu, et energiaalased alusuuringud – taastuvenergia tootmise ja energiasäästu kõrgtehnoloogia arendamise nurgakivi – peavad jääma Euroopa energiategevuskava keskpunkti. Euroopa Liit peab tagama piisavad ja juurdepääsetavad assigneeringud kõigile projektidele, mis võimaldavad teha edusamme kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

rõhutab asjaolu, et energiaalased alusuuringud – taastuvenergia tootmise ja energiasäästu kõrgtehnoloogia arendamise nurgakivi – peavad jääma Euroopa energiategevuskava keskpunkti. Euroopa Liit peab tagama piisavad ja juurdepääsetavad assigneeringud kõigile projektidele, mis võimaldavad teha edusamme kõnealuses valdkonnas;

| 23. | kutsub üles seadma energiapoliitika ELi eelarve oluliste prioriteetide hulka, et kõnealuse poliitikavaldkonna jaoks eraldataks rohkem ühtekuuluvuspoliitika raames olemasolevaist vahendeist. Prioriteedid konkreetsete struktuurifondide osas tuleb paika panna kohalikul või piirkondlikul tasandil. Kõnealusel taustal Regioonide Komitee tervitab ja toetab Euroopa Komisjoni kavatsust edendada kohalikke energialahendusi ja jätkata „arukate linnade” algatuse arendamist, et toetada „puhtaid investeeringuid”, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust ja leevendada kliimamuutuse tagajärgi aruka säästva arengu poliitika elluviimise kaudu kohalikul tasandil, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles arendama kõnealuse eesmärgi toetuseks konkreetseid detsentraliseeritud rahastamisvahendeid. Sellega seoses tuleb tagada, et aruka energiakasutusega linnade algatuses osaleksid võimalikult paljud linnastud; |
| --- | --- |

23.

kutsub üles seadma energiapoliitika ELi eelarve oluliste prioriteetide hulka, et kõnealuse poliitikavaldkonna jaoks eraldataks rohkem ühtekuuluvuspoliitika raames olemasolevaist vahendeist. Prioriteedid konkreetsete struktuurifondide osas tuleb paika panna kohalikul või piirkondlikul tasandil. Kõnealusel taustal Regioonide Komitee tervitab ja toetab Euroopa Komisjoni kavatsust edendada kohalikke energialahendusi ja jätkata „arukate linnade” algatuse arendamist, et toetada „puhtaid investeeringuid”, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust ja leevendada kliimamuutuse tagajärgi aruka säästva arengu poliitika elluviimise kaudu kohalikul tasandil, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles arendama kõnealuse eesmärgi toetuseks konkreetseid detsentraliseeritud rahastamisvahendeid. Sellega seoses tuleb tagada, et aruka energiakasutusega linnade algatuses osaleksid võimalikult paljud linnastud;

| 24. | leiab, et 2011.–2020. aasta energiastrateegias tuleks rohkem tähelepanu pöörata soojusenergiale (kütmine ja jahutus), kuna sellel on EL energiatasakaalus väga oluline roll ning sellel on energiatõhususe seisukohast märkimisväärne potentsiaal. Soojus on ka üks tõhusamaid võimalusi nii taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks erinevate energiaallikate seast kui ka termilise energia tootmise tõhustamiseks. Samuti tuleks edendada termilise energia tsentraliseeritud tootmist ja jaotamist, kehtestades neid soodustavaid uusi ühtlustatud õigusnorme; |
| --- | --- |

24.

leiab, et 2011.–2020. aasta energiastrateegias tuleks rohkem tähelepanu pöörata soojusenergiale (kütmine ja jahutus), kuna sellel on EL energiatasakaalus väga oluline roll ning sellel on energiatõhususe seisukohast märkimisväärne potentsiaal. Soojus on ka üks tõhusamaid võimalusi nii taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks erinevate energiaallikate seast kui ka termilise energia tootmise tõhustamiseks. Samuti tuleks edendada termilise energia tsentraliseeritud tootmist ja jaotamist, kehtestades neid soodustavaid uusi ühtlustatud õigusnorme;

| 25. | palub Euroopa Komisjonil viivitamatult uurida selliseid strateegilise tähtsusega küsimusi nagu vahendid ja meetmed, mis tagavad tõhusamad hinnanäitajad ja innustada kasutajaid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi abil, energia maksustamise ja tavakütuste kasutamise soodustuste järkjärgulise kaotamise teel energiat säästma, energiat arukalt kasutama ning taastuvenergiale üle minema; |
| --- | --- |

25.

palub Euroopa Komisjonil viivitamatult uurida selliseid strateegilise tähtsusega küsimusi nagu vahendid ja meetmed, mis tagavad tõhusamad hinnanäitajad ja innustada kasutajaid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi abil, energia maksustamise ja tavakütuste kasutamise soodustuste järkjärgulise kaotamise teel energiat säästma, energiat arukalt kasutama ning taastuvenergiale üle minema;

| 26. | kutsub komisjoni üles töötama välja instrumendid, mis võimaldaksid riiklikel asutustel ja investoritel määrata energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonda tehtavate investeeringute positiivse välismõju rahalise väärtuse. Seda oleks võimalik saavutada valgete sertifikaatide või muude turupõhiste instrumentide abil, mis väärtustaksid selliste tehnoloogiate positiivset mõju; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles töötama välja instrumendid, mis võimaldaksid riiklikel asutustel ja investoritel määrata energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonda tehtavate investeeringute positiivse välismõju rahalise väärtuse. Seda oleks võimalik saavutada valgete sertifikaatide või muude turupõhiste instrumentide abil, mis väärtustaksid selliste tehnoloogiate positiivset mõju;

| 27. | kordab (2) ettepanekut, mis esitati Regioonide Komitee kõnealuses valdkonnas koostatud varasemas arvamuses, kus viidatakse sellele, kui oluline on vältida energiakasutuse toetusmehhanisme ning lubataks tugevatel stiimulitel toimida, et suurendada energiatõhusust kui võimalik, vähendada energiatarbimist; |
| --- | --- |

27.

kordab (2) ettepanekut, mis esitati Regioonide Komitee kõnealuses valdkonnas koostatud varasemas arvamuses, kus viidatakse sellele, kui oluline on vältida energiakasutuse toetusmehhanisme ning lubataks tugevatel stiimulitel toimida, et suurendada energiatõhusust kui võimalik, vähendada energiatarbimist;

| 28. | rõhutab vajadust suurendada jõupingutusi riiklikul tasandil, et viia ellu kolmas meetmepakett energiaturul. Taastuvenergia, energiatõhususe ja eelkõige Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava rakendamisega võetud meetmed on esimene vajalik etapp ambitsioonikate eesmärkide 20-20-20 saavutamisel, kuna õigusaktide rakendamine looks stabiilse keskkonna, mis võimaldab ettevõtetel kavandada oma investeeringuid ja tegevust; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust suurendada jõupingutusi riiklikul tasandil, et viia ellu kolmas meetmepakett energiaturul. Taastuvenergia, energiatõhususe ja eelkõige Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava rakendamisega võetud meetmed on esimene vajalik etapp ambitsioonikate eesmärkide 20-20-20 saavutamisel, kuna õigusaktide rakendamine looks stabiilse keskkonna, mis võimaldab ettevõtetel kavandada oma investeeringuid ja tegevust;

| 29. | jagab komisjoni seisukohta, et konkurentsivõimeline ja tõhus energiasiseturg on hädavajalik nende pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks energia- ja kliimavaldkonnas, mis EL on endale seadnud. Sellise turu lõpuleviimine eeldab tõhusamaid kontrolle, stabiilset ja taastuvenergiat soosivat õigusraamistikku, läbipaistvamat ja vähem kulukat reguleerimist ja haldusmenetluse korda, mis soosib taastuvenergiat, tarbijatele lihtsa ja kohese juurdepääsu tagamist täielikule, üksikasjalikule ja usaldusväärsele teabele energiavaldkonnas, inimestele tõhusa energiakasutuse koolituste korraldamise edendamist ning tagatise transpordisüsteemi operaatorite täieliku sõltumatuse tagamist. Regioonide Komitee nõuab, et siseturu kõigi osalejate võrdse kohtlemise põhimõte leiaks taas kinnitust energiapoliitika olulise suunisena. Toorained peaksid olema Euroopa turul kõigile kättesaadavad võrdsetel tingimustel, vastavalt turu läbipaistvuse ja avatuse nõuetele; |
| --- | --- |

29.

jagab komisjoni seisukohta, et konkurentsivõimeline ja tõhus energiasiseturg on hädavajalik nende pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks energia- ja kliimavaldkonnas, mis EL on endale seadnud. Sellise turu lõpuleviimine eeldab tõhusamaid kontrolle, stabiilset ja taastuvenergiat soosivat õigusraamistikku, läbipaistvamat ja vähem kulukat reguleerimist ja haldusmenetluse korda, mis soosib taastuvenergiat, tarbijatele lihtsa ja kohese juurdepääsu tagamist täielikule, üksikasjalikule ja usaldusväärsele teabele energiavaldkonnas, inimestele tõhusa energiakasutuse koolituste korraldamise edendamist ning tagatise transpordisüsteemi operaatorite täieliku sõltumatuse tagamist. Regioonide Komitee nõuab, et siseturu kõigi osalejate võrdse kohtlemise põhimõte leiaks taas kinnitust energiapoliitika olulise suunisena. Toorained peaksid olema Euroopa turul kõigile kättesaadavad võrdsetel tingimustel, vastavalt turu läbipaistvuse ja avatuse nõuetele;

| 30. | juhib tähelepanu tihedale seosele majanduse elavdamise kavade ja energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimise vahel praeguse majandus- ja keskkonnakriisi taustal. Küsimused, mis seonduvad ressursside, sealhulgas energia, ning keskkonnahoidliku tehnoloogia, tõhusama kasutamisega, haakuvad nii eesmärkidega, mis on seatud „Euroopa 2020. aasta strateegia” raames, kus edendatakse konkurentsivõimelise, sidusa ja keskkonnasäästlikuma majanduse loomist, kui ka Euroopa kliimapoliitika raamistikuga ning Euroopa energiasõltumatuse tugevdamise eesmärgil tehtud jõupingutustega; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu tihedale seosele majanduse elavdamise kavade ja energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimise vahel praeguse majandus- ja keskkonnakriisi taustal. Küsimused, mis seonduvad ressursside, sealhulgas energia, ning keskkonnahoidliku tehnoloogia, tõhusama kasutamisega, haakuvad nii eesmärkidega, mis on seatud „Euroopa 2020. aasta strateegia” raames, kus edendatakse konkurentsivõimelise, sidusa ja keskkonnasäästlikuma majanduse loomist, kui ka Euroopa kliimapoliitika raamistikuga ning Euroopa energiasõltumatuse tugevdamise eesmärgil tehtud jõupingutustega;

| 31. | tervitab Euroopa Liidu saavutatud märkimisväärset edu Euroopa turul pakutavate energiatoodete ja –teenuste normaliseerimise valdkonnas ja kutsub üles samamoodi jätkama, püüdes kehtestada kõige rangemad nõudmised energiasäästu, efektiivsuse ja energiatõhususe osas; |
| --- | --- |

31.

tervitab Euroopa Liidu saavutatud märkimisväärset edu Euroopa turul pakutavate energiatoodete ja –teenuste normaliseerimise valdkonnas ja kutsub üles samamoodi jätkama, püüdes kehtestada kõige rangemad nõudmised energiasäästu, efektiivsuse ja energiatõhususe osas;

| 32. | rõhutab, et energiatõhusad sõidukid (hübriid- ja elektrisõidukid jne) suudavad oma praegusest piiratusest hoolimata rahuldada põhiosa liikumisvajadustest, mille jaoks seni on kasutatud bensiini- ja diislisõidukeid; lisaks on neil mitmed eelised ELi energiapoliitika vaatepunktist: nad säästavad energiat, kahandavad energiasõltuvust ja õhku paiskuvate heitgaaside hulka, suurendavad elektrisüsteemi tõhusust, vähendavad mürataset jne. Seepärast peab komitee vajalikuks toetada ühistranspordisüsteeme, eriti raudteetransporti (kiirrongid ja linnalähirongid); |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et energiatõhusad sõidukid (hübriid- ja elektrisõidukid jne) suudavad oma praegusest piiratusest hoolimata rahuldada põhiosa liikumisvajadustest, mille jaoks seni on kasutatud bensiini- ja diislisõidukeid; lisaks on neil mitmed eelised ELi energiapoliitika vaatepunktist: nad säästavad energiat, kahandavad energiasõltuvust ja õhku paiskuvate heitgaaside hulka, suurendavad elektrisüsteemi tõhusust, vähendavad mürataset jne. Seepärast peab komitee vajalikuks toetada ühistranspordisüsteeme, eriti raudteetransporti (kiirrongid ja linnalähirongid);

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et kõigi nende eesmärkide saavutamine eeldab kooskõlastatud panust kõigil tasanditel, sealhulgas Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Euroopa saavutab jätkusuutlikkuse, konkurentsivõime ja energia varustuskindluse eesmärgi üksnes ühiste meetmete abil; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et kõigi nende eesmärkide saavutamine eeldab kooskõlastatud panust kõigil tasanditel, sealhulgas Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Euroopa saavutab jätkusuutlikkuse, konkurentsivõime ja energia varustuskindluse eesmärgi üksnes ühiste meetmete abil;

| 34. | on seisukohal, et komisjoni esitatud energia tegevuskava peaks hõlmama ka aastast 2020 kaugemale ulatuvaid ELi esmaseid energiapoliitilisi kaalutlusi ning seejuures tuleks lähtuda üleüldisest vaatepunktist, arvestades igat liiki energiat (tava-, tuuma- ja taastuvenergiat); |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et komisjoni esitatud energia tegevuskava peaks hõlmama ka aastast 2020 kaugemale ulatuvaid ELi esmaseid energiapoliitilisi kaalutlusi ning seejuures tuleks lähtuda üleüldisest vaatepunktist, arvestades igat liiki energiat (tava-, tuuma- ja taastuvenergiat);

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 35. | meenutab Euroopa Liidu institutsioonidele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli Euroopa edasise energiastrateegia rakendamisel, kuna tegemist on energia valdkonna peamiste osalejatega, kes kannavad vastutust paljude maakasutuse planeerimise ja haldamise, lubade andmise, investeerimise, hangete, tootmise ja tarbimisega seonduvate tegevuste eest ning kes asuvad tarbijatele lähedal. Nii transport, eluasemed, avalikud hooned kui ka avalike kohtade valgustamise infrastruktuur, mille kavandamise ja tagamise eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on valdkonnad, kus on võimalik märkimisväärselt vähendada CO2 heitkoguseid ja energiakulu; |
| --- | --- |

35.

meenutab Euroopa Liidu institutsioonidele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli Euroopa edasise energiastrateegia rakendamisel, kuna tegemist on energia valdkonna peamiste osalejatega, kes kannavad vastutust paljude maakasutuse planeerimise ja haldamise, lubade andmise, investeerimise, hangete, tootmise ja tarbimisega seonduvate tegevuste eest ning kes asuvad tarbijatele lähedal. Nii transport, eluasemed, avalikud hooned kui ka avalike kohtade valgustamise infrastruktuur, mille kavandamise ja tagamise eest vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on valdkonnad, kus on võimalik märkimisväärselt vähendada CO2 heitkoguseid ja energiakulu;

| 36. | soovib, et ELi kõigi tulevaste energiavaldkonna meetmete võimalike majanduslike tagajärgede ning finants- ja halduskulude määratlemisel viidaks läbi põhjalik mõjuhindamine, milles võetaks arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid; |
| --- | --- |

36.

soovib, et ELi kõigi tulevaste energiavaldkonna meetmete võimalike majanduslike tagajärgede ning finants- ja halduskulude määratlemisel viidaks läbi põhjalik mõjuhindamine, milles võetaks arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on juhtroll nii inimeste käitumise muutmisel, mis omakorda mõjutab otsustavalt energiatõhususe eesmärgi saavutamist, kui ka nende tegevuste ning kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil algatatud projektide käivitamisel ja toetamisel, mille eesmärk on saavutada energiatõhususe parandamise, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste vastase võitluse eesmärke. Seda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli tunnustasid selgesõnaliselt Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on juhtroll nii inimeste käitumise muutmisel, mis omakorda mõjutab otsustavalt energiatõhususe eesmärgi saavutamist, kui ka nende tegevuste ning kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil algatatud projektide käivitamisel ja toetamisel, mille eesmärk on saavutada energiatõhususe parandamise, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste vastase võitluse eesmärke. Seda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli tunnustasid selgesõnaliselt Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament;

| 38. | juhib tähelepanu asjaolule, et seadmata kahtluse alla liikmesriikide võtmerolli investeerimisel sellisesse infrastruktuuri, nagu võrgustikud ja omavahelised ühendused, võiks kohalik ja piirkondlik tasand võtta endale suurema vastutuse taastuvenergial ja arukatel energiavõrkudel põhineva energiavõimsuse arendamise raames. Et töötada välja ja teostada kohalikud energiakavad, on vaja koostööd kogukondade, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning energiaettevõtete vahel. See hõlmab paremat juurdepääsu energiaettevõtete valduses olevatele andmetele ning arukate arvestite kaudu reaalajas toimuva järelevalve kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu asjaolule, et seadmata kahtluse alla liikmesriikide võtmerolli investeerimisel sellisesse infrastruktuuri, nagu võrgustikud ja omavahelised ühendused, võiks kohalik ja piirkondlik tasand võtta endale suurema vastutuse taastuvenergial ja arukatel energiavõrkudel põhineva energiavõimsuse arendamise raames. Et töötada välja ja teostada kohalikud energiakavad, on vaja koostööd kogukondade, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning energiaettevõtete vahel. See hõlmab paremat juurdepääsu energiaettevõtete valduses olevatele andmetele ning arukate arvestite kaudu reaalajas toimuva järelevalve kasutuselevõttu;

| 39. | seetõttu tuleb kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi näha partneritena, kes võivad aidata seda äärmiselt olulist tegevuskava laiemalt tutvustada ja teostada, mitte ambitsioonikate õigusaktide kiire rakendamise takistajatena, samuti on neil keskne roll elluviidavate projektide kvaliteedi tagamises; |
| --- | --- |

39.

seetõttu tuleb kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi näha partneritena, kes võivad aidata seda äärmiselt olulist tegevuskava laiemalt tutvustada ja teostada, mitte ambitsioonikate õigusaktide kiire rakendamise takistajatena, samuti on neil keskne roll elluviidavate projektide kvaliteedi tagamises;

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on juba teinud algust ELi keskkonnakaitse ja kliimamuutustega võitlemise poliitika sihte ja eesmärke toetavate tegevuste ja algatustega. Kõnealusel taustal tuleb rõhutada linnapeade pakti osatähtsust liikumapaneva jõuna elanikkonna energiaprobleemidest teavitamisel ja inimeste käitumise muutmisel ning luua teabe- ja koostöövõrgustik linnapeade pakti kuuluvate linnade ja valdade vahel; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on juba teinud algust ELi keskkonnakaitse ja kliimamuutustega võitlemise poliitika sihte ja eesmärke toetavate tegevuste ja algatustega. Kõnealusel taustal tuleb rõhutada linnapeade pakti osatähtsust liikumapaneva jõuna elanikkonna energiaprobleemidest teavitamisel ja inimeste käitumise muutmisel ning luua teabe- ja koostöövõrgustik linnapeade pakti kuuluvate linnade ja valdade vahel;

| 41. | kutsub sellega seoses energiatõhususe ja taastuvenergia tootmisstruktuuride arendamise valdkonnas edukamaid kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tõhustama teabevahetust ja koostööd oma asjaomaste kolleegidega. Tuleks innustada linnapeade pakti ning samuti teiste selles ühises algatuses osalevate piirkondlike, riiklike või rahvusvaheliste koostöövõrgustike laiendamist kõigile selles osaleda soovivaile kohalikele kogukondadele linnades ja maapiirkondades; |
| --- | --- |

41.

kutsub sellega seoses energiatõhususe ja taastuvenergia tootmisstruktuuride arendamise valdkonnas edukamaid kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tõhustama teabevahetust ja koostööd oma asjaomaste kolleegidega. Tuleks innustada linnapeade pakti ning samuti teiste selles ühises algatuses osalevate piirkondlike, riiklike või rahvusvaheliste koostöövõrgustike laiendamist kõigile selles osaleda soovivaile kohalikele kogukondadele linnades ja maapiirkondades;

| 42. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust edendada kohalikke energialahendusi ja jätkata teise „arukate linnade” algatusprojekti arendamist, et toetada „puhtaid investeeringuid”, mille eesmärk on parandada energiatõhusust. Edusamme oleks võimalik saavutada eelkõige tänu sellele, et tagataks komisjoni toetus koostootmisest ja taastuvenergiast, samuti linnapiirkondade kaugkütte ja kaugjahutuse võrkudest, milles kasutatakse kõnealust tehnoloogiat ja taastuvaid energiaallikaid (biomass jne), ning elektrienergia hajutatud tootmisest tuleneva potentsiaali täielikule ärakasutamisele. Regioonide Komitee kutsub kõnealuse eesmärgi toetamiseks Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles arendama konkreetseid detsentraliseeritud vahendeid; |
| --- | --- |

42.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust edendada kohalikke energialahendusi ja jätkata teise „arukate linnade” algatusprojekti arendamist, et toetada „puhtaid investeeringuid”, mille eesmärk on parandada energiatõhusust. Edusamme oleks võimalik saavutada eelkõige tänu sellele, et tagataks komisjoni toetus koostootmisest ja taastuvenergiast, samuti linnapiirkondade kaugkütte ja kaugjahutuse võrkudest, milles kasutatakse kõnealust tehnoloogiat ja taastuvaid energiaallikaid (biomass jne), ning elektrienergia hajutatud tootmisest tuleneva potentsiaali täielikule ärakasutamisele. Regioonide Komitee kutsub kõnealuse eesmärgi toetamiseks Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles arendama konkreetseid detsentraliseeritud vahendeid;

| 43. | rõhutab, et ELi institutsioonid peaksid tagama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele piisavalt pika rakendusaja selliste meetmete elluviimiseks, mida Euroopa Liit võib energiatõhususe osas vastu võtta, ning kavandatavate projektide hea kvaliteedi; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et ELi institutsioonid peaksid tagama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele piisavalt pika rakendusaja selliste meetmete elluviimiseks, mida Euroopa Liit võib energiatõhususe osas vastu võtta, ning kavandatavate projektide hea kvaliteedi;

| 44. | taotleb, silmas pidades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust energiatõhususe ja energiaga seonduvate nõudmiste täitmistel, et Euroopa tasandil oleks rohkem ulatuslikumaid rahastamisvahendeid ette nähtud toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi säästvasse energiasse tehtavate investeeringute raames. See võimaldaks ületada selliseid riiklikul tasandil liiga sageli esile kerkivaid raskusi nagu nt olemasolevate fondide alakasutus, mis tuleneb liiga rangetest eeskirjadest või kohaliku tasandi osalejate ebapiisavast informeeritusest pakutavate rahastamisvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

44.

taotleb, silmas pidades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust energiatõhususe ja energiaga seonduvate nõudmiste täitmistel, et Euroopa tasandil oleks rohkem ulatuslikumaid rahastamisvahendeid ette nähtud toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi säästvasse energiasse tehtavate investeeringute raames. See võimaldaks ületada selliseid riiklikul tasandil liiga sageli esile kerkivaid raskusi nagu nt olemasolevate fondide alakasutus, mis tuleneb liiga rangetest eeskirjadest või kohaliku tasandi osalejate ebapiisavast informeeritusest pakutavate rahastamisvõimaluste kohta;

| 45. | kordab Regioonide Komitee eelmises arvamuses väljendatud seisukohta kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise kohta pärast 2012. aastat, vastavalt millele rohkem kui üks kolmandik sellest süsteemist saadud tulusid peaks olema suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi ulatuslikele investeeringutele energiatõhususse ja taastuvate siseressursside põhisele energiavarustusele; |
| --- | --- |

45.

kordab Regioonide Komitee eelmises arvamuses väljendatud seisukohta kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise kohta pärast 2012. aastat, vastavalt millele rohkem kui üks kolmandik sellest süsteemist saadud tulusid peaks olema suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi ulatuslikele investeeringutele energiatõhususse ja taastuvate siseressursside põhisele energiavarustusele;

| 46. | tunneb heameelt määruse (EÜ) nr 663/2009 kohaselt ette nähtud kasutamata assigneeringute ümberjaotamise üle, mis antakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste käsutusse, et rahastada säästva energia valdkonna projektide raames meetmeid, millel on kiire, mõõdetav ja oluline mõju ELi majanduse taaskäivitamisele, varustuskindlusele ja kasvuhoonegaasiheite vähendamisele; toetab sellise alalise rahastamisvahendi loomist, mis võimaldab toetada energiatõhusus- ja taastuvenergiaprojektide arendamist ning hõlbustab omavalitsuste ja kohalike ja piirkondlike ametiasutuste poolt energiatõhususse ja taastuvenergiasse tehtavate investeeringute rahastamist, aidates nii leevendada väikeste, isoleeritud ja ebasoodsas olukorras olevate, nt äärepoolseimate piirkondade energiasüsteemide tugevat sõltuvust välistarnijatest; |
| --- | --- |

46.

tunneb heameelt määruse (EÜ) nr 663/2009 kohaselt ette nähtud kasutamata assigneeringute ümberjaotamise üle, mis antakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste käsutusse, et rahastada säästva energia valdkonna projektide raames meetmeid, millel on kiire, mõõdetav ja oluline mõju ELi majanduse taaskäivitamisele, varustuskindlusele ja kasvuhoonegaasiheite vähendamisele; toetab sellise alalise rahastamisvahendi loomist, mis võimaldab toetada energiatõhusus- ja taastuvenergiaprojektide arendamist ning hõlbustab omavalitsuste ja kohalike ja piirkondlike ametiasutuste poolt energiatõhususse ja taastuvenergiasse tehtavate investeeringute rahastamist, aidates nii leevendada väikeste, isoleeritud ja ebasoodsas olukorras olevate, nt äärepoolseimate piirkondade energiasüsteemide tugevat sõltuvust välistarnijatest;

| 47. | teeb ettepaneku kompenseerida osaliselt säästva energia kõrgemat hinda, vaadates piisava aja jooksul järk-järgult läbi tavakütustele kohaldatavad toetused seoses Euroopa energiaturu praeguse liberaliseerimisega ning avaliku sektori investeeringutega energia jaotamise ettevõtetesse (avaliku ja erasektori partnerlustesse). Sellel oleks ühtlasi positiivne mõju VKEde kaasamisele ning majanduskasvule ja tööhõivele kohalikul ja piirkondlikul tasandil – asjaolu, mida käsitletakse Euroopa 2020. aasta strateegia raames ning mis peab aitama kaasa majanduse elavdamisele. Juurdepääs säästva energiale võrkudele on liikmesriigiti väga erinev. Seetõttu oleks asjakohane teha jõupingutusi selleks, et tegutseda parimate tavade eeskujul; |
| --- | --- |

47.

teeb ettepaneku kompenseerida osaliselt säästva energia kõrgemat hinda, vaadates piisava aja jooksul järk-järgult läbi tavakütustele kohaldatavad toetused seoses Euroopa energiaturu praeguse liberaliseerimisega ning avaliku sektori investeeringutega energia jaotamise ettevõtetesse (avaliku ja erasektori partnerlustesse). Sellel oleks ühtlasi positiivne mõju VKEde kaasamisele ning majanduskasvule ja tööhõivele kohalikul ja piirkondlikul tasandil – asjaolu, mida käsitletakse Euroopa 2020. aasta strateegia raames ning mis peab aitama kaasa majanduse elavdamisele. Juurdepääs säästva energiale võrkudele on liikmesriigiti väga erinev. Seetõttu oleks asjakohane teha jõupingutusi selleks, et tegutseda parimate tavade eeskujul;

| 48. | teeb ettepaneku töötada välja uued vahendid ja prioriseerida neid struktuurifondi ja energiainvesteeringute fondi raames, mis võimaldaks laiemate kõlblikkuskriteeriumidega laenusid ja toetusi otse kohalikul ja piirkondlikul tasandil energiatõhususe ja detsentraliseeritud energiatootmise projektidele ning aitaks tagada laene energiaettevõtetele investeeringuteks vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse elektritootmise, kütte ja jahutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

48.

teeb ettepaneku töötada välja uued vahendid ja prioriseerida neid struktuurifondi ja energiainvesteeringute fondi raames, mis võimaldaks laiemate kõlblikkuskriteeriumidega laenusid ja toetusi otse kohalikul ja piirkondlikul tasandil energiatõhususe ja detsentraliseeritud energiatootmise projektidele ning aitaks tagada laene energiaettevõtetele investeeringuteks vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse elektritootmise, kütte ja jahutuse valdkonnas;

| 49. | leiab, et elektri- ja gaasiturgude liberaliseerimine Euroopa Liidus peaks võimaldama paremad investeerimisvõimalused detsentraliseeritud energiavarustuse lahendustesse, mis hõlmaksid säästvatest taastuvenergiaallikatest toodetavat energiat suuremas ulatuses kui praegu; |
| --- | --- |

49.

leiab, et elektri- ja gaasiturgude liberaliseerimine Euroopa Liidus peaks võimaldama paremad investeerimisvõimalused detsentraliseeritud energiavarustuse lahendustesse, mis hõlmaksid säästvatest taastuvenergiaallikatest toodetavat energiat suuremas ulatuses kui praegu;

| 50. | komitee rõhutab eelkõige nn arukate võrkude tehnoloogia arendamise olulisust, mis võib lihtsustada üleminekut detsentraliseeritud energiatootmisele, tänu eri taastuvenergiaallikate ulatuslikumale kasutamisele; |
| --- | --- |

50.

komitee rõhutab eelkõige nn arukate võrkude tehnoloogia arendamise olulisust, mis võib lihtsustada üleminekut detsentraliseeritud energiatootmisele, tänu eri taastuvenergiaallikate ulatuslikumale kasutamisele;

| 51. | peab oluliseks pöörata erilist tähelepanu loa andmise menetluse lihtsustamisele, läbipaistvusele ning tähtaegade lühendamisele ja kulude vähendamisele energia transpordi ja tootmise detsentraliseeritud struktuuride kavandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

51.

peab oluliseks pöörata erilist tähelepanu loa andmise menetluse lihtsustamisele, läbipaistvusele ning tähtaegade lühendamisele ja kulude vähendamisele energia transpordi ja tootmise detsentraliseeritud struktuuride kavandamise valdkonnas;

| 52. | rõhutab vajadust tagada kohaliku elanikkonna toetus energiavarustuse detsentraliseerimisele ning eelkõige see, et nad mõistavad, et praeguste tootmismeetoditega saadud taastuvenergia on sageli kallim kui tavaallikatest toodetud energia, mistõttu tuleks senisest rohkem edendada hajutatud energiatootmist (päikese- ja tuuleenergia) väikese võimsusega seadmetes (alla 100 kW). Lisaks sellele on sageli vajalik teavitada kohalikku elanikkonda uute energia ülekandeliinide rajamisest. Keskkonnahoidlikel valitsusvälistel organisatsioonidel ja ühingutel võib siinkohal olla oluline vahendav roll kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et toetada viimaseid ja teha nendega koostööd energia- ja kliimamuutuste kavade ja projektide juures ning teavitada üldsust. Varustuskindluse eeliseid pikas perspektiivis tuleks selgitada põhjalikumalt; |
| --- | --- |

52.

rõhutab vajadust tagada kohaliku elanikkonna toetus energiavarustuse detsentraliseerimisele ning eelkõige see, et nad mõistavad, et praeguste tootmismeetoditega saadud taastuvenergia on sageli kallim kui tavaallikatest toodetud energia, mistõttu tuleks senisest rohkem edendada hajutatud energiatootmist (päikese- ja tuuleenergia) väikese võimsusega seadmetes (alla 100 kW). Lisaks sellele on sageli vajalik teavitada kohalikku elanikkonda uute energia ülekandeliinide rajamisest. Keskkonnahoidlikel valitsusvälistel organisatsioonidel ja ühingutel võib siinkohal olla oluline vahendav roll kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et toetada viimaseid ja teha nendega koostööd energia- ja kliimamuutuste kavade ja projektide juures ning teavitada üldsust. Varustuskindluse eeliseid pikas perspektiivis tuleks selgitada põhjalikumalt;

| 53. | leiab, et tuleks teha erilisi jõupingutusi, et võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja elanikkonna huvisid ja seisukohti energialiikide ladustamise ja jäätmekäitluse valdkonnas. Olemasolevate vahendamise ja teavitamise vahendite tõhustamine tooks kasu; |
| --- | --- |

53.

leiab, et tuleks teha erilisi jõupingutusi, et võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja elanikkonna huvisid ja seisukohti energialiikide ladustamise ja jäätmekäitluse valdkonnas. Olemasolevate vahendamise ja teavitamise vahendite tõhustamine tooks kasu;

| 54. | rõhutab kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride olulist rolli ELi energiaõigustiku ja –poliitika rakendamisel – nad on Euroopa, riikliku ja kohaliku tasandi poliitikate ühenduspunktideks tarbijate jaoks. Nende töö teavitamisel ja avalikkuse teadlikkuse tõstmisel energiasäästu ja säästva energia küsimustes peaks toetuma ulatuslikele jõupingutustele Euroopa tasandil nende eeskirjade ja haldusnormide lihtsustamise valdkonnas, mis seonduvad avalikkuse juurdepääsuga ekspertteadmistele ja olemasolevatele rahastamisvahenditele. See lihtsustamine koos ulatuslikuma teavitamisega erinevate kohalike ja piirkondlike agentuuride ülesannetest on hädavajalik nende agentuuride atraktiivsuse ja optimaalse toimimise jaoks; |
| --- | --- |

54.

rõhutab kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride olulist rolli ELi energiaõigustiku ja –poliitika rakendamisel – nad on Euroopa, riikliku ja kohaliku tasandi poliitikate ühenduspunktideks tarbijate jaoks. Nende töö teavitamisel ja avalikkuse teadlikkuse tõstmisel energiasäästu ja säästva energia küsimustes peaks toetuma ulatuslikele jõupingutustele Euroopa tasandil nende eeskirjade ja haldusnormide lihtsustamise valdkonnas, mis seonduvad avalikkuse juurdepääsuga ekspertteadmistele ja olemasolevatele rahastamisvahenditele. See lihtsustamine koos ulatuslikuma teavitamisega erinevate kohalike ja piirkondlike agentuuride ülesannetest on hädavajalik nende agentuuride atraktiivsuse ja optimaalse toimimise jaoks;

| 55. | peab vajalikuks rollide ja pädevuste selgitamist ja jaotamist kõnealuste agentuuride ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste vahel ning nende agentuuride nähtavuse parandamist eraisikute ja ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

55.

peab vajalikuks rollide ja pädevuste selgitamist ja jaotamist kõnealuste agentuuride ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste vahel ning nende agentuuride nähtavuse parandamist eraisikute ja ettevõtete jaoks;

| 56. | rõhutab, et Euroopa Liidu linna- ja maapiirkonnad võiksid saada suurt kasu ettevõtete tegevusest ja uute turgude esilekerkimisest energiatõhususe ja säästva energia valdkonnas. Kui säästva energia sektor annab Euroopa Komisjoni sõnul võimaluse luua miljon uut töökohta Euroopas aastaks 2020 annaks see märku uuest tasakaalust ELi majanduskasvu ja kliimaeesmärkide vahel; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et Euroopa Liidu linna- ja maapiirkonnad võiksid saada suurt kasu ettevõtete tegevusest ja uute turgude esilekerkimisest energiatõhususe ja säästva energia valdkonnas. Kui säästva energia sektor annab Euroopa Komisjoni sõnul võimaluse luua miljon uut töökohta Euroopas aastaks 2020 annaks see märku uuest tasakaalust ELi majanduskasvu ja kliimaeesmärkide vahel;

| 57. | leiab, et ELi tulevaste energiavaldkonnas rakendatavate meetmete osas tuleks võimalike majanduslike tagajärgede ning finants- ja halduskulude kohta läbi viia täielik mõjuanalüüs, võttes seejuures arvesse kohalikke ja piirkondlikke iseärasusi, eelkõige saarte ja äärepoolseimate piirkondade puhul, mida iseloomustab täielik isoleeritus energiasüsteemidest. Iseärasused tähendavad seda, et ideaalne energiaallikate kogum võib igas piirkonnas erineda. Sarnaselt võib piirkonniti vägagi erineda nii uute energialiikide arendamise kui ka traditsiooniliste energiaallikate säilitamise või nende kadumise mõju; |
| --- | --- |

57.

leiab, et ELi tulevaste energiavaldkonnas rakendatavate meetmete osas tuleks võimalike majanduslike tagajärgede ning finants- ja halduskulude kohta läbi viia täielik mõjuanalüüs, võttes seejuures arvesse kohalikke ja piirkondlikke iseärasusi, eelkõige saarte ja äärepoolseimate piirkondade puhul, mida iseloomustab täielik isoleeritus energiasüsteemidest. Iseärasused tähendavad seda, et ideaalne energiaallikate kogum võib igas piirkonnas erineda. Sarnaselt võib piirkonniti vägagi erineda nii uute energialiikide arendamise kui ka traditsiooniliste energiaallikate säilitamise või nende kadumise mõju;

| 58. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõigis uutes energiapoliitika kohta koostatud seadustes tuleks võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust, et sekkumistase oleks kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

58.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõigis uutes energiapoliitika kohta koostatud seadustes tuleks võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust, et sekkumistase oleks kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Brüssel, 1. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  Küsimusi, mis seonduvad konkreetsemalt CO2 heidete vähendamisega ja kliimamuutuste vastase võitlusega, käsitletakse peagi Regioonide Komitee sellekohases arvamuses.

1

2

(2)  CdR 241/2008 lõplik.

2

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/12

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi”

2011/C 42/03

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toonitab, et Euroopa mitmetahuline lähenemine kliimamuutustevastases võitluses liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul valitsemistasandil võib olla sidusa tegevuskava näiteks ning eeskujuks ka väljaspool Euroopat. Olulised eeltingimused on valdkonnaülest poliitikat järgivad läbipaistvad struktuurid ja tõhus rahastamise infrastruktuur, mis oleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadav; |
| --- | --- |

—

toonitab, et Euroopa mitmetahuline lähenemine kliimamuutustevastases võitluses liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul valitsemistasandil võib olla sidusa tegevuskava näiteks ning eeskujuks ka väljaspool Euroopat. Olulised eeltingimused on valdkonnaülest poliitikat järgivad läbipaistvad struktuurid ja tõhus rahastamise infrastruktuur, mis oleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadav;

| — | toetab täielikult linnapeade pakti algatust vähendada enam kui 2 150 Euroopa linnas CO2-heiteid 2020. aastaks rohkem kui 20 % ning loodab, et püstitatud eesmärkide tegelikuks saavutamiseks võimaldatakse vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

—

toetab täielikult linnapeade pakti algatust vähendada enam kui 2 150 Euroopa linnas CO2-heiteid 2020. aastaks rohkem kui 20 % ning loodab, et püstitatud eesmärkide tegelikuks saavutamiseks võimaldatakse vajalikud vahendid;

| — | rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku tasandit saab konstruktiivselt kaasata kliimamuutustega kohanemise meetmetesse tulemustele orienteeritud kokkulepete abil, mille kohaselt võib iga valitsemistasand vabatahtlikult võtta endale kohustuse saavutada konkreetne kliimakaitse eesmärk ning ühiselt hoolitseda ja vastutada oma panuse eest eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku tasandit saab konstruktiivselt kaasata kliimamuutustega kohanemise meetmetesse tulemustele orienteeritud kokkulepete abil, mille kohaselt võib iga valitsemistasand vabatahtlikult võtta endale kohustuse saavutada konkreetne kliimakaitse eesmärk ning ühiselt hoolitseda ja vastutada oma panuse eest eesmärgi saavutamisel;

| — | toob välja üha suurema tähtsuse, mis on piirkondade ja ettevõtete vahelistel valdkondlikel või valdkonnaülestel energia- ja kliimakaitseliitudel, mis osalesid ka juba Kopenhaageni läbirääkimistel. Neid tuleks sihipäraselt edendada, et jõuliselt ja võimalikult kiiresti vähese CO2-heitega tehnoloogaid välja töötada ja rakendada. Siinkohal on tegevuse keskmes kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; |
| --- | --- |

—

toob välja üha suurema tähtsuse, mis on piirkondade ja ettevõtete vahelistel valdkondlikel või valdkonnaülestel energia- ja kliimakaitseliitudel, mis osalesid ka juba Kopenhaageni läbirääkimistel. Neid tuleks sihipäraselt edendada, et jõuliselt ja võimalikult kiiresti vähese CO2-heitega tehnoloogaid välja töötada ja rakendada. Siinkohal on tegevuse keskmes kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted;

| — | kordab taas, et leevendus- ja kohandusmeetmete rakendamiseks on just kohalikul ja piirkondlikul tasandil vaja täiendavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

—

kordab taas, et leevendus- ja kohandusmeetmete rakendamiseks on just kohalikul ja piirkondlikul tasandil vaja täiendavaid rahalisi vahendeid.

| Raportöör | : | Nicola Beer (DE/ALDE), Hesseni liidumaa justiits-, integratsiooni ja Euroopa asjade ministeeriumi riigisekretär |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi:
  ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe”
  KOM(2010) 86 lõplik |

Raportöör

:

Nicola Beer (DE/ALDE), Hesseni liidumaa justiits-, integratsiooni ja Euroopa asjade ministeeriumi riigisekretär

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi:

ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe”

KOM(2010) 86 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab, et kliimamuutustel on otsene mõju meie planeedi kõigile elusolenditele, sõltumata geopoliitilistest tingimustest. Kliimasoojenemise ohu piiramine ja kliimamuutuste tagajärgedega tegelemine on praeguse aja ühed suuremad väljakutsed; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kliimamuutustel on otsene mõju meie planeedi kõigile elusolenditele, sõltumata geopoliitilistest tingimustest. Kliimasoojenemise ohu piiramine ja kliimamuutuste tagajärgedega tegelemine on praeguse aja ühed suuremad väljakutsed;

| 2. | juhib seejuures tähelepanu riigitasandist allpool olevatele tasanditele, eelkõige Euroopa piirkondlikele ja kohalikele otsustajatele, kel on tänu nende kodanikulähendusele keskne roll kliimamuutuste leevendamise meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

2.

juhib seejuures tähelepanu riigitasandist allpool olevatele tasanditele, eelkõige Euroopa piirkondlikele ja kohalikele otsustajatele, kel on tänu nende kodanikulähendusele keskne roll kliimamuutuste leevendamise meetmete rakendamisel;

| 3. | väljendab selget toetust komisjonile nimetatud potentsiaali kasutamisel kliimakaitse heaks. Ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamise eelduseks on üldsuse teadlikkuse suurendamine säästvuse vallas ja majandussüsteemi muutmine ressursitõhusaks; |
| --- | --- |

3.

väljendab selget toetust komisjonile nimetatud potentsiaali kasutamisel kliimakaitse heaks. Ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamise eelduseks on üldsuse teadlikkuse suurendamine säästvuse vallas ja majandussüsteemi muutmine ressursitõhusaks;

Komisjoni teatis

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on otsustanud kliimamuutustealasele üldisele konsensusele anda konkreetse suuna strateegias, millega kavatsetakse jätkata ja veelgi tugevdada pingutusi kliimamuutusega seotud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on otsustanud kliimamuutustealasele üldisele konsensusele anda konkreetse suuna strateegias, millega kavatsetakse jätkata ja veelgi tugevdada pingutusi kliimamuutusega seotud probleemide lahendamiseks;

| 5. | märgib, et kliimamuutusi oma erinevate piirkondlike mõjudega tunnustatakse teaduslikult globaalse nähtusena ning rahvusvaheline üldsus on üha rohkem üksmeelel, et vaja on kiiresti tegutseda, nagu soovitab valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC). Juba 2008. aastal seadis Euroopa Liit endale 2020. aastaks ambitsioonikad eesmärgid: vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 %, suurendada taastuvenergia osakaalu 20 % ja vähendada energiakasutust 20 %. Need eesmärgid on kirjas ka Euroopa 2020. aasta strateegias ning Regioonide Komitee väljendab neile kindlat toetust; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kliimamuutusi oma erinevate piirkondlike mõjudega tunnustatakse teaduslikult globaalse nähtusena ning rahvusvaheline üldsus on üha rohkem üksmeelel, et vaja on kiiresti tegutseda, nagu soovitab valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC). Juba 2008. aastal seadis Euroopa Liit endale 2020. aastaks ambitsioonikad eesmärgid: vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 %, suurendada taastuvenergia osakaalu 20 % ja vähendada energiakasutust 20 %. Need eesmärgid on kirjas ka Euroopa 2020. aasta strateegias ning Regioonide Komitee väljendab neile kindlat toetust;

| 6. | tõstab esile kliimamuutuste rahvusvahelise mõõtme ja vajaduse tegutseda ülemaailmselt; |
| --- | --- |

6.

tõstab esile kliimamuutuste rahvusvahelise mõõtme ja vajaduse tegutseda ülemaailmselt;

| 7. | nõuab tugevat kohalikku mõõdet ÜRO tulevases rahvusvahelises kliimakaitse kokkuleppes; |
| --- | --- |

7.

nõuab tugevat kohalikku mõõdet ÜRO tulevases rahvusvahelises kliimakaitse kokkuleppes;

| 8. | tervitab asjaolu, et ÜRO protsessi peetakse väga oluliseks, et tagada ülemaailmne toetus kliimamuutuste ohjamisele, ning toetab seega täielikult jõupingutusi sõlmida rahvusvaheline siduv kliimakaitseleping, kuhu integreeritaks eelkõige Kopenhaageni kokkuleppe poliitilised suunised; |
| --- | --- |

8.

tervitab asjaolu, et ÜRO protsessi peetakse väga oluliseks, et tagada ülemaailmne toetus kliimamuutuste ohjamisele, ning toetab seega täielikult jõupingutusi sõlmida rahvusvaheline siduv kliimakaitseleping, kuhu integreeritaks eelkõige Kopenhaageni kokkuleppe poliitilised suunised;

| 9. | väljendab taas suurt toetust eesmärgile hoida globaalne soojenemine alla 2 °C; |
| --- | --- |

9.

väljendab taas suurt toetust eesmärgile hoida globaalne soojenemine alla 2 °C;

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Liit on õigel teel Kyoto protokolli 2008.–2012. aasta kohustuste täitmisel, ning hindab jõupingutusi, et Euroopa jääks üheks maailma kõige kliimasõbralikumaks piirkonnaks; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Liit on õigel teel Kyoto protokolli 2008.–2012. aasta kohustuste täitmisel, ning hindab jõupingutusi, et Euroopa jääks üheks maailma kõige kliimasõbralikumaks piirkonnaks;

| 11. | märgib, et 2009. aasta detsembris toimunud Kopenhaageni läbirääkimised kliimamuutustevastase võitluse teemal viisid ühelt poolt ulatusliku arvamustevahetuseni rahvusvahelisel tasandil ning poliitilise kokkuleppe sõlmimiseni enamiku riikidega, kes senini ei olnud ametlikult kohustusi võtnud, ent teiselt poolt ei jõutud õiguslikult siduva lepinguni, mis läheks kokkuleppest kaugemale; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 2009. aasta detsembris toimunud Kopenhaageni läbirääkimised kliimamuutustevastase võitluse teemal viisid ühelt poolt ulatusliku arvamustevahetuseni rahvusvahelisel tasandil ning poliitilise kokkuleppe sõlmimiseni enamiku riikidega, kes senini ei olnud ametlikult kohustusi võtnud, ent teiselt poolt ei jõutud õiguslikult siduva lepinguni, mis läheks kokkuleppest kaugemale;

| 12. | jagab seisukohta, et EL peab parandama oma teavitustegevust ja keskenduma esmajoones eri partnerite toetuse saamisele. Sellega seoses toonitab komitee vajadust, et EL räägiks ühel häälel; |
| --- | --- |

12.

jagab seisukohta, et EL peab parandama oma teavitustegevust ja keskenduma esmajoones eri partnerite toetuse saamisele. Sellega seoses toonitab komitee vajadust, et EL räägiks ühel häälel;

| 13. | on arvamusel, et kui tahetakse saada osalevate riikide heakskiitu, tuleb rahvusvahelise siduva kokkuleppega tagada keskkonnapoliitiline usaldusväärsus; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et kui tahetakse saada osalevate riikide heakskiitu, tuleb rahvusvahelise siduva kokkuleppega tagada keskkonnapoliitiline usaldusväärsus;

| 14. | tuletab meelde, et Euroopa Liit on üks vähestest maailma suurregioonidest, kes on CO2-heitkoguseid märkimisväärselt vähendanud ning just sellest ülemaailmselt tunnustatud juhtrollist lähtuvalt kannab EL ja peabki kandma erilist vastutust, et kasutada olemasolevaid võimalusi heitkoguste edasiseks vähendamiseks; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et Euroopa Liit on üks vähestest maailma suurregioonidest, kes on CO2-heitkoguseid märkimisväärselt vähendanud ning just sellest ülemaailmselt tunnustatud juhtrollist lähtuvalt kannab EL ja peabki kandma erilist vastutust, et kasutada olemasolevaid võimalusi heitkoguste edasiseks vähendamiseks;

| 15. | märgib, et kliimamuutuste mõju on rahvusvahelisel tasandil ja Euroopas piirkondlikult väga erinev (nt sise- ja mäestikualade või saarte puhul, näiteks seoses kõrbestumise, liustike sulamise või meretaseme tõusuga), mistõttu tuleb võimalikke piirkondlikke tagajärgi hinnata liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandil, võttes arvesse nende erinevust; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kliimamuutuste mõju on rahvusvahelisel tasandil ja Euroopas piirkondlikult väga erinev (nt sise- ja mäestikualade või saarte puhul, näiteks seoses kõrbestumise, liustike sulamise või meretaseme tõusuga), mistõttu tuleb võimalikke piirkondlikke tagajärgi hinnata liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandil, võttes arvesse nende erinevust;

| 16. | kutsub üles tagama parem tasakaal vajalike ootuste ja protsessi hoo säilitamise vahel, et mitte jõuda ummikusse ja/või blokeerimistaktikani; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles tagama parem tasakaal vajalike ootuste ja protsessi hoo säilitamise vahel, et mitte jõuda ummikusse ja/või blokeerimistaktikani;

Tagasivaade Kopenhaageni konverentsile

| 17. | avaldab kahetsust, et Euroopa Liit ei suutnud Kopenhaagenis oma positsiooni kliimamuutustevastases võitluses läbi suruda; |
| --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et Euroopa Liit ei suutnud Kopenhaagenis oma positsiooni kliimamuutustevastases võitluses läbi suruda;

| 18. | väljendab heameelt, et Kopenhaageni kliimakonverentsil seati valitsustevahelise kliimamuutuste rühma tööle viidates eesmärgiks hoida globaalne soojenemine alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt, et Kopenhaageni kliimakonverentsil seati valitsustevahelise kliimamuutuste rühma tööle viidates eesmärgiks hoida globaalne soojenemine alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega;

| 19. | samuti tervitab seda, et 31. jaanuariks 2010 on juba 55 riiki üle maailma järginud üleskutset võtta endale heitkoguste vähendamise eesmärgil siduvad kohustused. See näitab laiaulatuslikku ja endiselt kasvavat toetust kokkuleppele ning enamiku riikide kindlat otsust kliimakaitsemeetmete tugevdamiseks, kuigi on kahetsusväärne, et kõik võetud kohustused kokku on ikka ebapiisavad, et saavutada Kopenhaageni konverentsil seatud eesmärk hoida kliima soojenemine alla 2 °C; |
| --- | --- |

19.

samuti tervitab seda, et 31. jaanuariks 2010 on juba 55 riiki üle maailma järginud üleskutset võtta endale heitkoguste vähendamise eesmärgil siduvad kohustused. See näitab laiaulatuslikku ja endiselt kasvavat toetust kokkuleppele ning enamiku riikide kindlat otsust kliimakaitsemeetmete tugevdamiseks, kuigi on kahetsusväärne, et kõik võetud kohustused kokku on ikka ebapiisavad, et saavutada Kopenhaageni konverentsil seatud eesmärk hoida kliima soojenemine alla 2 °C;

| 20. | tervitab asjaolu, et Kopenhaageni kokkuleppega on ette nähtud põhireeglid korrapäraseks seireks, aruandluseks ja kontrolliks ning liikmesriikides võetavateks kliimameetmeteks ning seda ka seoses kliimakaitseks vajaliku rahalise toetusega; |
| --- | --- |

20.

tervitab asjaolu, et Kopenhaageni kokkuleppega on ette nähtud põhireeglid korrapäraseks seireks, aruandluseks ja kontrolliks ning liikmesriikides võetavateks kliimameetmeteks ning seda ka seoses kliimakaitseks vajaliku rahalise toetusega;

Tegutsemisvajadus

| 21. | rõhutab, et Mehhikos peagi toimuvate läbirääkimiste ja eelkõige ka seda ettevalmistavate konverentside valgel on vaja teha põhjalikku teavitustööd nendes riikides või riikiderühmades, kes leidsid, et nende huve ei võetud Kopenhaageni protsessis piisavalt arvesse; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et Mehhikos peagi toimuvate läbirääkimiste ja eelkõige ka seda ettevalmistavate konverentside valgel on vaja teha põhjalikku teavitustööd nendes riikides või riikiderühmades, kes leidsid, et nende huve ei võetud Kopenhaageni protsessis piisavalt arvesse;

| 22. | toetab komisjoni soovitatud meetmeid, mille eemärk on suurendada teadlikkust kolmandates riikides. Selles osas on tarvis teada läbirääkimispartnerite seisukohti, soove ja ootusi põhiküsimuste osas, eelkõige selleks, et riike, kes ei ole veel põhimõtteliselt valmis toetama rahvusvahelist õiguslikult siduvat kliimakaitselepingut, veenda seda tegema; |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni soovitatud meetmeid, mille eemärk on suurendada teadlikkust kolmandates riikides. Selles osas on tarvis teada läbirääkimispartnerite seisukohti, soove ja ootusi põhiküsimuste osas, eelkõige selleks, et riike, kes ei ole veel põhimõtteliselt valmis toetama rahvusvahelist õiguslikult siduvat kliimakaitselepingut, veenda seda tegema;

| 23. | rõhutab, et EL peab püsivalt rakendama Lissaboni lepingu jõustumise alusel saadud läbirääkimisvolitusi, ja kutsub üles neid uusi struktuure järjekindlalt kasutama; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et EL peab püsivalt rakendama Lissaboni lepingu jõustumise alusel saadud läbirääkimisvolitusi, ja kutsub üles neid uusi struktuure järjekindlalt kasutama;

| 24. | rõhutab sellega seoses tungivalt vajadust, et EL räägiks ühel häälel juba Cancúni konverentsil; |
| --- | --- |

24.

rõhutab sellega seoses tungivalt vajadust, et EL räägiks ühel häälel juba Cancúni konverentsil;

| 25. | toonitab, et kliimamuutuste ja nende vältimatu mõju leevendamiseks võetavaid eri tegevusi ja meetmeid peab olema võimalik mõõta ja kontrollida. Meetmete ja andmete dokumenteerimine peab olema kõikidele riikidele kohustuslik, piiramata seejuures osaliste suveräänsust; |
| --- | --- |

25.

toonitab, et kliimamuutuste ja nende vältimatu mõju leevendamiseks võetavaid eri tegevusi ja meetmeid peab olema võimalik mõõta ja kontrollida. Meetmete ja andmete dokumenteerimine peab olema kõikidele riikidele kohustuslik, piiramata seejuures osaliste suveräänsust;

| 26. | toob esile vajaduse, et komisjon kohandaks ja tugevdaks ELi kliimapoliitika strateegiat juhuks, kui rahvusvaheline leping teoks ei saa; |
| --- | --- |

26.

toob esile vajaduse, et komisjon kohandaks ja tugevdaks ELi kliimapoliitika strateegiat juhuks, kui rahvusvaheline leping teoks ei saa;

| 27. | rõhutab, et hoolikalt tuleb jälgida pingelist suhet integreeritud energia- ja kliimapoliitika tervikliku lähenemisviisi ning subsidiaarsuspõhimõtte vahel. Liikmesriikidel peab ka tulevikus olema mänguruumi, juhuks kui struktuurilised eripärad erireegleid nõuavad, vältides seejuures konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et hoolikalt tuleb jälgida pingelist suhet integreeritud energia- ja kliimapoliitika tervikliku lähenemisviisi ning subsidiaarsuspõhimõtte vahel. Liikmesriikidel peab ka tulevikus olema mänguruumi, juhuks kui struktuurilised eripärad erireegleid nõuavad, vältides seejuures konkurentsimoonutusi;

| 28. | leiab, et paremini tuleb esile tõsta Euroopa enda edusamme kliimamuutustevastases võitluses. Tuleb jätkata ambitsioonikate eesmärkidega ning seejuures toetada heade tavade näidete kaudu meetmete rakendamisel tehtud edusamme just piirkondlikul tasandil ja ka neist edusammudest teavitada. Komitee viitab siinkohal konkreetselt rollile, mis on tavakodanikel. Ilma teadlikkuse suurendamiseta ja rohujuuretasandi osaluseta ei ole võimalik saavutada ambitsioonikaid kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

28.

leiab, et paremini tuleb esile tõsta Euroopa enda edusamme kliimamuutustevastases võitluses. Tuleb jätkata ambitsioonikate eesmärkidega ning seejuures toetada heade tavade näidete kaudu meetmete rakendamisel tehtud edusamme just piirkondlikul tasandil ja ka neist edusammudest teavitada. Komitee viitab siinkohal konkreetselt rollile, mis on tavakodanikel. Ilma teadlikkuse suurendamiseta ja rohujuuretasandi osaluseta ei ole võimalik saavutada ambitsioonikaid kliimaeesmärke;

| 29. | tervitab seda, et käsitleda tuleks ka küsimusi, mis Kopenhaageni kokkuleppes tähelepanuta jäid, nagu rahvusvahelise CO2-turu areng ning rahvusvahelisest lennundusest ja meretranspordist tuleneva heite vähendamine, konsulteerides ICAO ja IMOga; |
| --- | --- |

29.

tervitab seda, et käsitleda tuleks ka küsimusi, mis Kopenhaageni kokkuleppes tähelepanuta jäid, nagu rahvusvahelise CO2-turu areng ning rahvusvahelisest lennundusest ja meretranspordist tuleneva heite vähendamine, konsulteerides ICAO ja IMOga;

| 30. | märgib pooldavalt, et lennunduse ja meretranspordi kaasamine ülemaailmsesse kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi koos heitkoguste ülemmäära kehtestamise ja vähendamise kavaga on oluline samm süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisel, kuid nendib samas, et konkurentsivõime aspektist lähtuvalt tuleb arvestada eri piirkondade, nt saarte erilist sõltuvust; |
| --- | --- |

30.

märgib pooldavalt, et lennunduse ja meretranspordi kaasamine ülemaailmsesse kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi koos heitkoguste ülemmäära kehtestamise ja vähendamise kavaga on oluline samm süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisel, kuid nendib samas, et konkurentsivõime aspektist lähtuvalt tuleb arvestada eri piirkondade, nt saarte erilist sõltuvust;

| 31. | rõhutab, kui oluline ülesanne võib olla põllumajandusel kliimamuutuste leevendamisel, arvestades, et põllumajandussektor on ainus sektor, mis võimaldab odavamalt CO2-ekvivalendi heitkohuseid vähendada ja rohkem CO2 siduda, tagades samas toiduainete tootmise, teenides põllumajandusest tulu ja hoides elanikkonna maapiirkondades; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, kui oluline ülesanne võib olla põllumajandusel kliimamuutuste leevendamisel, arvestades, et põllumajandussektor on ainus sektor, mis võimaldab odavamalt CO2-ekvivalendi heitkohuseid vähendada ja rohkem CO2 siduda, tagades samas toiduainete tootmise, teenides põllumajandusest tulu ja hoides elanikkonna maapiirkondades;

| 32. | arvab, et kui EL soovib saada kõige kliimasõbralikumaks piirkonnaks maailmas, peab ta jätkusuutlikku majanduskasvu („Green New Deal”) käsitleva Euroopa 2020. aasta strateegia alusel käivitama konkreetsed meetmed, millega kujundada ELi majandus ümber vähese süsinikdioksiidiheitega majanduseks; |
| --- | --- |

32.

arvab, et kui EL soovib saada kõige kliimasõbralikumaks piirkonnaks maailmas, peab ta jätkusuutlikku majanduskasvu („Green New Deal”) käsitleva Euroopa 2020. aasta strateegia alusel käivitama konkreetsed meetmed, millega kujundada ELi majandus ümber vähese süsinikdioksiidiheitega majanduseks;

| 33. | viitab sellele, et seda suunda saab edukalt järgida ainult juhul, kui nii avalikule sektorile kui ka erasektorile antakse sobival ajavahemikul piisavalt võimalusi struktuurimuutusteks ja innovatsiooniks, võttes seejuures arvesse liikmesriikide erinevaid majanduslikke ja valdkondlikke struktuure. Seejuures ei tohi aga tähelepanuta jätta ELi heitkoguste vähendamise eesmärke; |
| --- | --- |

33.

viitab sellele, et seda suunda saab edukalt järgida ainult juhul, kui nii avalikule sektorile kui ka erasektorile antakse sobival ajavahemikul piisavalt võimalusi struktuurimuutusteks ja innovatsiooniks, võttes seejuures arvesse liikmesriikide erinevaid majanduslikke ja valdkondlikke struktuure. Seejuures ei tohi aga tähelepanuta jätta ELi heitkoguste vähendamise eesmärke;

| 34. | rõhutab, et ülemaailmse kliimamuutustevastase võitluse äärmiselt suurte väljakutsetega on võimalik paremini toime tulla koostöös ettevõtetega; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ülemaailmse kliimamuutustevastase võitluse äärmiselt suurte väljakutsetega on võimalik paremini toime tulla koostöös ettevõtetega;

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et nii kliimakaitsenorme rakendavate kui ka mitte rakendavate riikide vaheliste konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks on vaja sobivaid vahendeid. Muidu võib süsinikdioksiidi leke viia töökohtade väljavooluni, eelkõige teatud tööstussektorites; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu sellele, et nii kliimakaitsenorme rakendavate kui ka mitte rakendavate riikide vaheliste konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks on vaja sobivaid vahendeid. Muidu võib süsinikdioksiidi leke viia töökohtade väljavooluni, eelkõige teatud tööstussektorites;

| 36. | rõhutab, et ka majanduspoliitilisest vaatenurgast on vajalik sõlmida Kyoto protokolli esimese kohustusteperioodi järgne rahvusvaheline kokkulepe, et tagada ettevõtetele ja riikidele vajalik planeerimis- ja õiguskindlus vähemalt järgmiseks aastakümneks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et ka majanduspoliitilisest vaatenurgast on vajalik sõlmida Kyoto protokolli esimese kohustusteperioodi järgne rahvusvaheline kokkulepe, et tagada ettevõtetele ja riikidele vajalik planeerimis- ja õiguskindlus vähemalt järgmiseks aastakümneks;

| 37. | märgib, et Kyoto protokolli esimese kohustusteperioodi järgne kokkulepe saab olla edukas ainult juhul, kui kaotatakse teadaolevad nõrgad küljed ja tagatakse seega keskkonnapoliitiline usaldusväärsus. Tulevased heitkoguste vähendamise mahud tuleb õiglaselt jagada kõikide riikide vahel, ilma et teatud riigid peaksid kannatama ebaproportsionaalsete puuduste all. See kehtib eelkõige arengumaade ja kiire majandusarenguga riikide kohta, kellele tööstusriigid peavad andma konkreetset tehnoloogilist ja rahalist toetust; |
| --- | --- |

37.

märgib, et Kyoto protokolli esimese kohustusteperioodi järgne kokkulepe saab olla edukas ainult juhul, kui kaotatakse teadaolevad nõrgad küljed ja tagatakse seega keskkonnapoliitiline usaldusväärsus. Tulevased heitkoguste vähendamise mahud tuleb õiglaselt jagada kõikide riikide vahel, ilma et teatud riigid peaksid kannatama ebaproportsionaalsete puuduste all. See kehtib eelkõige arengumaade ja kiire majandusarenguga riikide kohta, kellele tööstusriigid peavad andma konkreetset tehnoloogilist ja rahalist toetust;

| 38. | näeb võimalust selles, et ELi liikmesriikide piirkondade teadmiseid juba rakendatud kliimamuutustevastaste meetmete kohta tutvustatakse heade tavade näidetena (teadmiste ja tehnosiire). Seda võiks kohaldada ka tehnoloogiarakendustele ning samuti meetmete mõõtmise, kontrollimise ja neid puudutava aruandluse meetoditele; |
| --- | --- |

38.

näeb võimalust selles, et ELi liikmesriikide piirkondade teadmiseid juba rakendatud kliimamuutustevastaste meetmete kohta tutvustatakse heade tavade näidetena (teadmiste ja tehnosiire). Seda võiks kohaldada ka tehnoloogiarakendustele ning samuti meetmete mõõtmise, kontrollimise ja neid puudutava aruandluse meetoditele;

| 39. | soovitab luua kliimamuutuste järelevalveplatvormi, mis oleks sobiv vahend kohalike ja piirkondlike kliimameetmete vastastikuseks tutvustamiseks ja nende edasiarendamise toetamiseks. Sel viisil saaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogutud teadmisi optimaalselt kasutada ja tõhusalt rakendada ning see aitaks kujundada ELi ja riikliku tasandi otsuseid; |
| --- | --- |

39.

soovitab luua kliimamuutuste järelevalveplatvormi, mis oleks sobiv vahend kohalike ja piirkondlike kliimameetmete vastastikuseks tutvustamiseks ja nende edasiarendamise toetamiseks. Sel viisil saaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogutud teadmisi optimaalselt kasutada ja tõhusalt rakendada ning see aitaks kujundada ELi ja riikliku tasandi otsuseid;

| 40. | on seisukohal, et süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitlevad läbirääkimised tuleks paremini kooskõlastada käimasolevate rahvusvaheliste aruteludega bioloogilise mitmekesisuse vähenemise (CBD), kliimamuutustevastase võitluse (UNFCCC) ja kõrbestumise (UNCCD) teemal. Komitee kutsub komisjoni näitama üles initsiatiivi kõnealuses valdkonnas, näiteks korraldades nimetatud kolme Rio konventsiooni teemal kõrgetasemelise kohtumise; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitlevad läbirääkimised tuleks paremini kooskõlastada käimasolevate rahvusvaheliste aruteludega bioloogilise mitmekesisuse vähenemise (CBD), kliimamuutustevastase võitluse (UNFCCC) ja kõrbestumise (UNCCD) teemal. Komitee kutsub komisjoni näitama üles initsiatiivi kõnealuses valdkonnas, näiteks korraldades nimetatud kolme Rio konventsiooni teemal kõrgetasemelise kohtumise;

| 41. | näeb vajadust tugevama piirkondadevahelise koostöö järele kliimasoojenemise vastu võitlemisel ja kliimamuutustega kohanemisel; |
| --- | --- |

41.

näeb vajadust tugevama piirkondadevahelise koostöö järele kliimasoojenemise vastu võitlemisel ja kliimamuutustega kohanemisel;

| 42. | rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku tasandit saab konstruktiivselt kaasata kliimamuutustega kohanemise meetmetesse tulemustele orienteeritud kokkulepete abil, mille kohaselt võib iga valitsemistasand vabatahtlikult võtta endale kohustuse saavutada konkreetne kliimakaitse eesmärk ning ühiselt hoolitseda ja vastutada oma panuse eest eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku tasandit saab konstruktiivselt kaasata kliimamuutustega kohanemise meetmetesse tulemustele orienteeritud kokkulepete abil, mille kohaselt võib iga valitsemistasand vabatahtlikult võtta endale kohustuse saavutada konkreetne kliimakaitse eesmärk ning ühiselt hoolitseda ja vastutada oma panuse eest eesmärgi saavutamisel;

| 43. | tunnistab, et Kyoto protokolli järgseks kokkuleppeks Kyoto protokolli raames on vaja integreeritud lähenemisviisi, millega hoida ära negatiivne vastastikune mõju üksikute vahendite vahel; |
| --- | --- |

43.

tunnistab, et Kyoto protokolli järgseks kokkuleppeks Kyoto protokolli raames on vaja integreeritud lähenemisviisi, millega hoida ära negatiivne vastastikune mõju üksikute vahendite vahel;

Komisjoni strateegia

ELi juhtiv roll

| 44. | tervitab komisjoni algatust võtta rahvusvahelises kliimapoliitikas uuesti aktiivne juhtroll; |
| --- | --- |

44.

tervitab komisjoni algatust võtta rahvusvahelises kliimapoliitikas uuesti aktiivne juhtroll;

| 45. | rõhutab, et jätkusuutliku majanduskasvu eesmärgiga Euroopa 2020. aasta strateegia viib majanduses ressursitõhusamate, loodussäästlikumate ja konkurentsivõimelisemate struktuurimuutusteni, mille tulemusel muutub Euroopa ressursitõhusaks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et jätkusuutliku majanduskasvu eesmärgiga Euroopa 2020. aasta strateegia viib majanduses ressursitõhusamate, loodussäästlikumate ja konkurentsivõimelisemate struktuurimuutusteni, mille tulemusel muutub Euroopa ressursitõhusaks;

| 46. | toonitab, et selliste muutuste saavutamiseks tuleb varakult kõik ühiskonnarühmad ja kodanikud piisava teabe ja läbipaistvuse kaudu protsessi kaasata ja muuta selle osaliseks, seda enam, et lisaks tehnoloogilistele muudatustele toovad kõnealused muutused kaasa kohandused praeguses eluviisis; |
| --- | --- |

46.

toonitab, et selliste muutuste saavutamiseks tuleb varakult kõik ühiskonnarühmad ja kodanikud piisava teabe ja läbipaistvuse kaudu protsessi kaasata ja muuta selle osaliseks, seda enam, et lisaks tehnoloogilistele muudatustele toovad kõnealused muutused kaasa kohandused praeguses eluviisis;

| 47. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutustest tingitud üleminek vähese CO2-heitega majandussüsteemile peab toimuma sotsiaalselt vastutustundlikul viisil, et tagada selle heakskiit ühiskonnas. Lisaks oodatud uute töökohtade loomisele tuleb tähelepanu pöörata olemasolevate töökohtade säilitamisele ja vajadusel nende kohandamisele; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutustest tingitud üleminek vähese CO2-heitega majandussüsteemile peab toimuma sotsiaalselt vastutustundlikul viisil, et tagada selle heakskiit ühiskonnas. Lisaks oodatud uute töökohtade loomisele tuleb tähelepanu pöörata olemasolevate töökohtade säilitamisele ja vajadusel nende kohandamisele;

| 48. | toetab täielikult Euroopa 2020. aasta strateegia nn 20-20-20 kliima- ja energiaeesmärke, sh kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi tõstmist 30 %ni teatud eeltingimuste täitmisel. Enne kui võetakse ühepoolne kohustus seada eesmärgiks 30 %, on vaja põhjalikku analüüsi, et teha kindlaks, ega see ei vähenda Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet. Komitee arvates on eesmärgi tõstmine 30 %ni väga oluline küsimus, mille üle tuleb otsustada detailsete aruannete alusel, mis tõestavad selle keskkondlikku ja majanduslikku mõttekust. Komitee tunneb muret sellepärast, et kuigi läbiviidud uuringud on tehniliselt korrektsed, on nad vaid makromajanduslikud uuringud. Komitee arvates on väga oluline, et neil uuringutel oleks ka valdkondlik mõõde, et vajadusel saaks täiendavaid meetmeid täpsemalt määratleda. Uuringute läbiviimisel tuleks arvestada liikmesriikide erinevaid tingimusi, eelkõige riigi tasandist allpool / piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

48.

toetab täielikult Euroopa 2020. aasta strateegia nn 20-20-20 kliima- ja energiaeesmärke, sh kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi tõstmist 30 %ni teatud eeltingimuste täitmisel. Enne kui võetakse ühepoolne kohustus seada eesmärgiks 30 %, on vaja põhjalikku analüüsi, et teha kindlaks, ega see ei vähenda Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet. Komitee arvates on eesmärgi tõstmine 30 %ni väga oluline küsimus, mille üle tuleb otsustada detailsete aruannete alusel, mis tõestavad selle keskkondlikku ja majanduslikku mõttekust. Komitee tunneb muret sellepärast, et kuigi läbiviidud uuringud on tehniliselt korrektsed, on nad vaid makromajanduslikud uuringud. Komitee arvates on väga oluline, et neil uuringutel oleks ka valdkondlik mõõde, et vajadusel saaks täiendavaid meetmeid täpsemalt määratleda. Uuringute läbiviimisel tuleks arvestada liikmesriikide erinevaid tingimusi, eelkõige riigi tasandist allpool / piirkondlikul tasandil;

| 49. | tervitab komisjoni algatust hakata ette valmistama ELi üleminekut vähese CO2-heitega majandusele aastaks 2050 ning kutsub tungivalt üles määratlema vahe-eesmärgid lühikeses ja keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

49.

tervitab komisjoni algatust hakata ette valmistama ELi üleminekut vähese CO2-heitega majandusele aastaks 2050 ning kutsub tungivalt üles määratlema vahe-eesmärgid lühikeses ja keskpikas perspektiivis;

| 50. | juhib tähelepanu asjaolule, et uuenduslikel protsessidel ja toodetel on teiste hulgas keskne roll kliimamuutuste ülemaailmsete väljakutsetega toimetulemisel. Ainult innovatsioon saab vallandada vajaliku kasvupotentsiaali püsivalt; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu asjaolule, et uuenduslikel protsessidel ja toodetel on teiste hulgas keskne roll kliimamuutuste ülemaailmsete väljakutsetega toimetulemisel. Ainult innovatsioon saab vallandada vajaliku kasvupotentsiaali püsivalt;

| 51. | toetab komisjoni seisukohta, et keskenduda tuleb meetmetele, mis edendavad innovatsiooni ning uue tehnoloogia ja sobiva infrastruktuuri varajast kasutuselevõttu, et arendada edasi Euroopa ettevõtete juhtrolli kesksetes tehnoloogiates; |
| --- | --- |

51.

toetab komisjoni seisukohta, et keskenduda tuleb meetmetele, mis edendavad innovatsiooni ning uue tehnoloogia ja sobiva infrastruktuuri varajast kasutuselevõttu, et arendada edasi Euroopa ettevõtete juhtrolli kesksetes tehnoloogiates;

| 52. | märgib, et tänu moodsatele kliima- ja keskkonnakaitsemeetmetele tegutsetakse juba praegu paljudes valdkondades kõrgel tasemel. Seda tuleb mõõdupuu seadmisel edaspidi tunnustada ja silmas pidada. Et tunnistada erinevaid tasemeid praegustes saavutustes, tuleb süsteemi üldises dünaamikas tagada, et arvesse võetakse konkreetset kohalikku või piirkondlikku algpositsiooni; |
| --- | --- |

52.

märgib, et tänu moodsatele kliima- ja keskkonnakaitsemeetmetele tegutsetakse juba praegu paljudes valdkondades kõrgel tasemel. Seda tuleb mõõdupuu seadmisel edaspidi tunnustada ja silmas pidada. Et tunnistada erinevaid tasemeid praegustes saavutustes, tuleb süsteemi üldises dünaamikas tagada, et arvesse võetakse konkreetset kohalikku või piirkondlikku algpositsiooni;

| 53. | viitab sellele, et majandusliku ümberstruktureerimisega võivad kaasneda negatiivsed tagajärjed eelkõige kohalikule ja piirkondlikule tasandile; |
| --- | --- |

53.

viitab sellele, et majandusliku ümberstruktureerimisega võivad kaasneda negatiivsed tagajärjed eelkõige kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

| 54. | näeb suuri võimalusi, mis võivad kaasneda jätkusuutliku majanduskasvuga, näiteks uute töökohtade ja energiavarustuse turvalisuse osas; |
| --- | --- |

54.

näeb suuri võimalusi, mis võivad kaasneda jätkusuutliku majanduskasvuga, näiteks uute töökohtade ja energiavarustuse turvalisuse osas;

| 55. | kutsub üles integreerima kliimaeesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete hulka ühe nurgakivina hoonete energiatõhusamaks muutmise. Hooned, mis ei vasta energiatõhususe nõuetele, põhjustavad suure osa kõigist CO2-heidetest. Kuni kolmveerandil elamutest on märkimisväärne energiasäästupotentsiaal; |
| --- | --- |

55.

kutsub üles integreerima kliimaeesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete hulka ühe nurgakivina hoonete energiatõhusamaks muutmise. Hooned, mis ei vasta energiatõhususe nõuetele, põhjustavad suure osa kõigist CO2-heidetest. Kuni kolmveerandil elamutest on märkimisväärne energiasäästupotentsiaal;

| 56. | juhib tähelepanu sellele, et kui CO2 vähendamise potentsiaali elamumajanduses arvesse ei võeta, ei ole ambitsioonikaid kliimaeesmärke võimalik saavutada; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu sellele, et kui CO2 vähendamise potentsiaali elamumajanduses arvesse ei võeta, ei ole ambitsioonikaid kliimaeesmärke võimalik saavutada;

| 57. | rõhutab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise olulisust reisijate ja kaupade autoveo sektoris; |
| --- | --- |

57.

rõhutab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise olulisust reisijate ja kaupade autoveo sektoris;

| 58. | väljendab kahetsust, et komisjoni teatises ei viidata kliimaeesmärkide rakendamise osas vajadusele tegutseda piirkondlikul tasandil. Siinkohal võiksid eeskujuks olla eri riike ja piirkondi hõlmav innovatsiooni, uurimis- ja arendustegevuse edendamine Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning selle kliimaalase teadmis- ja innovaatikakogukonna kaudu; |
| --- | --- |

58.

väljendab kahetsust, et komisjoni teatises ei viidata kliimaeesmärkide rakendamise osas vajadusele tegutseda piirkondlikul tasandil. Siinkohal võiksid eeskujuks olla eri riike ja piirkondi hõlmav innovatsiooni, uurimis- ja arendustegevuse edendamine Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning selle kliimaalase teadmis- ja innovaatikakogukonna kaudu;

| 59. | toob sellega seoses välja üha suurema tähtsuse, mis on piirkondade ja ettevõtete vahelistel valdkondlikel või valdkonnaülestel energia- ja kliimakaitseliitudel, mis osalesid ka juba Kopenhaageni läbirääkimistel. Neid tuleks sihipäraselt edendada, et jõuliselt ja võimalikult kiiresti vähese CO2-heitega tehnoloogaid välja töötada ja rakendada. Siinkohal on tegevuse keskmes kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Teabe kiire ja tõhus edastamine võrreldavates olukordades olevatele osalistele on hea näide alt ülespoole põhimõttest; |
| --- | --- |

59.

toob sellega seoses välja üha suurema tähtsuse, mis on piirkondade ja ettevõtete vahelistel valdkondlikel või valdkonnaülestel energia- ja kliimakaitseliitudel, mis osalesid ka juba Kopenhaageni läbirääkimistel. Neid tuleks sihipäraselt edendada, et jõuliselt ja võimalikult kiiresti vähese CO2-heitega tehnoloogaid välja töötada ja rakendada. Siinkohal on tegevuse keskmes kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Teabe kiire ja tõhus edastamine võrreldavates olukordades olevatele osalistele on hea näide alt ülespoole põhimõttest;

| 60. | juhib tähelepanu asjaolule, et piirkondlikul tasandil on palju algatusi, mis aitavad kliimakaitseideid ühiskonnal omaks võtta, näiteks piirkondlikud säästvusstrateegiad või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtete liidud. Komitee pakub võimalust anda neist projektidest saadud kogemusi edasi asjast huvitatud osalistele; |
| --- | --- |

60.

juhib tähelepanu asjaolule, et piirkondlikul tasandil on palju algatusi, mis aitavad kliimakaitseideid ühiskonnal omaks võtta, näiteks piirkondlikud säästvusstrateegiad või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtete liidud. Komitee pakub võimalust anda neist projektidest saadud kogemusi edasi asjast huvitatud osalistele;

| 61. | tervitab sellega seoses linnapeade pakti algatust vähendada enam kui 2 150 Euroopa linnas CO2-heiteid 2020. aastaks rohkem kui 20 % ning toetab täielikult linnapeade pakti kui säästva energia- ja kliimapoliitika üht keskset elementi, samuti loodab, et püstitatud eesmärkide tegelikuks saavutamiseks võimaldatakse vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

61.

tervitab sellega seoses linnapeade pakti algatust vähendada enam kui 2 150 Euroopa linnas CO2-heiteid 2020. aastaks rohkem kui 20 % ning toetab täielikult linnapeade pakti kui säästva energia- ja kliimapoliitika üht keskset elementi, samuti loodab, et püstitatud eesmärkide tegelikuks saavutamiseks võimaldatakse vajalikud vahendid;

| 62. | leiab, et reguleerimisel peaks püüdma leida tasakaalu range keskkonnahoiu ja tohutu kulu vahel, mida tähendab kliimamuutuste vastu võitlemine nende piirkondade ja saarte jaoks, kes asuvad kaugel ja/või on selles küsimuses eriti haavatavad ning sõltuvad täielikult transpordist, kuigi nad on kahtlemata pühendunud süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele, nt taastuvenergia arendamise abil; |
| --- | --- |

62.

leiab, et reguleerimisel peaks püüdma leida tasakaalu range keskkonnahoiu ja tohutu kulu vahel, mida tähendab kliimamuutuste vastu võitlemine nende piirkondade ja saarte jaoks, kes asuvad kaugel ja/või on selles küsimuses eriti haavatavad ning sõltuvad täielikult transpordist, kuigi nad on kahtlemata pühendunud süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele, nt taastuvenergia arendamise abil;

Kopenhaageni kokkuleppe täitmine

| 63. | leiab, et Kopenhaageni kokkuleppega seati olulised aluspõhimõtted tulevasele õiguslikult siduvale kokkuleppele: eelkõige 2 °C-eesmärgi tunnustamine; heitkoguste vähendamise riiklikud eesmärgid, mida teatud riigid vabatahtlikult võtsid; siduvad otsused arengumaade kiireks stardirahastamiseks ning siduvad otsused pikaajaliste rahastamisnõudmiste kohta; |
| --- | --- |

63.

leiab, et Kopenhaageni kokkuleppega seati olulised aluspõhimõtted tulevasele õiguslikult siduvale kokkuleppele: eelkõige 2 °C-eesmärgi tunnustamine; heitkoguste vähendamise riiklikud eesmärgid, mida teatud riigid vabatahtlikult võtsid; siduvad otsused arengumaade kiireks stardirahastamiseks ning siduvad otsused pikaajaliste rahastamisnõudmiste kohta;

| 64. | toetab seisukohta, et need tööstusriigid ja arengumaad, kes kokku tekitavad 80 % ülemaailmsetest kasvuhoonegaasiheidetest, on oma konkreetsete eesmärkidega heitkoguste vähendamiseks saatnud äärmiselt olulise sõnumi; |
| --- | --- |

64.

toetab seisukohta, et need tööstusriigid ja arengumaad, kes kokku tekitavad 80 % ülemaailmsetest kasvuhoonegaasiheidetest, on oma konkreetsete eesmärkidega heitkoguste vähendamiseks saatnud äärmiselt olulise sõnumi;

| 65. | jagab seisukohta, et kliimaeesmärke puudutavad kohustused, mida riigid on endale võtnud, ei ole kvantitatiivselt piisavad, et jõuda 2 °C-eesmärgini; |
| --- | --- |

65.

jagab seisukohta, et kliimaeesmärke puudutavad kohustused, mida riigid on endale võtnud, ei ole kvantitatiivselt piisavad, et jõuda 2 °C-eesmärgini;

| 66. | väljendab heameelt, et ka arengumaad on valmis endale võtma vastutust ja on teatanud meetmetest, mida tuleb küll veel sisuliselt hinnata; |
| --- | --- |

66.

väljendab heameelt, et ka arengumaad on valmis endale võtma vastutust ja on teatanud meetmetest, mida tuleb küll veel sisuliselt hinnata;

| 67. | rõhutab, et edasiste ÜRO läbirääkimiste järgses etapis on äärmiselt oluline täpsustada tööstusriikide, kiire majandusarenguga riikide ja arengumaade määratletud eesmärgid ja meetmed, et jõuda lõpuks kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt läbipaistva, arusaadava ja mõõdetava protsessini; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et edasiste ÜRO läbirääkimiste järgses etapis on äärmiselt oluline täpsustada tööstusriikide, kiire majandusarenguga riikide ja arengumaade määratletud eesmärgid ja meetmed, et jõuda lõpuks kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt läbipaistva, arusaadava ja mõõdetava protsessini;

| 68. | on seisukohal, et seire, aruandluse ja kontrolli tundlikku probleemi saab ainult siis edukalt ja kõigile osalistele vastuvõetavalt lahendada, kui on selge, et kõigile osalistele kehtivad samad tingimused. Selleks sobiks süsteem, mis põhineb ÜRO protsessi raames ühiselt määratletud miinimumkriteeriumidel, aga kus meetmete rakendamise ja teabe kättesaadavuse eest vastutaks iga riik ise; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et seire, aruandluse ja kontrolli tundlikku probleemi saab ainult siis edukalt ja kõigile osalistele vastuvõetavalt lahendada, kui on selge, et kõigile osalistele kehtivad samad tingimused. Selleks sobiks süsteem, mis põhineb ÜRO protsessi raames ühiselt määratletud miinimumkriteeriumidel, aga kus meetmete rakendamise ja teabe kättesaadavuse eest vastutaks iga riik ise;

| 69. | tervitab komisjoni ettepanekut toetada koostööd arengumaadega, kes on huvitatud piirkondliku suutlikkuse suurendamise programmidest seire, aruandluse ja kontrolli vallas; |
| --- | --- |

69.

tervitab komisjoni ettepanekut toetada koostööd arengumaadega, kes on huvitatud piirkondliku suutlikkuse suurendamise programmidest seire, aruandluse ja kontrolli vallas;

Kiire stardirahastamine

| 70. | tervitab Kopenhaageni kokkuleppes aastateks 2010–2012 ette nähtud stardiraha ligi 30 miljardi USA dollari ulatuses, mis on suunatud arengumaade leevendus- ja kohandusmeetmetele kliimakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

70.

tervitab Kopenhaageni kokkuleppes aastateks 2010–2012 ette nähtud stardiraha ligi 30 miljardi USA dollari ulatuses, mis on suunatud arengumaade leevendus- ja kohandusmeetmetele kliimakaitse valdkonnas;

| 71. | näeb tungivat vajadust tegutseda, et Kopenhaagenis arengumaadele lubatud rahaline toetus võimalikult kiiresti realiseeritaks; |
| --- | --- |

71.

näeb tungivat vajadust tegutseda, et Kopenhaagenis arengumaadele lubatud rahaline toetus võimalikult kiiresti realiseeritaks;

| 72. | võtab teadmiseks, et Euroopa Ülemkogu on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide panuse suuruseks sätestanud 2,4 miljardit eurot aastas, ning tuletab meelde kiire rakendamise olulisust ELi usaldusväärsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

72.

võtab teadmiseks, et Euroopa Ülemkogu on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide panuse suuruseks sätestanud 2,4 miljardit eurot aastas, ning tuletab meelde kiire rakendamise olulisust ELi usaldusväärsuse tagamiseks;

| 73. | kutsub üles Euroopa piirkondlikul tasandil edendama ja edasi arendama partnerlustegevust arengumaade ja kiire majandusarenguga riikide linnade, provintside, piirkondade ja liidumaadega ning seejuures silmas pidama, et viivituste vältimiseks peaks stardirahastamine lähtuma ka käimasolevatest meetmetest ja algatustest; |
| --- | --- |

73.

kutsub üles Euroopa piirkondlikul tasandil edendama ja edasi arendama partnerlustegevust arengumaade ja kiire majandusarenguga riikide linnade, provintside, piirkondade ja liidumaadega ning seejuures silmas pidama, et viivituste vältimiseks peaks stardirahastamine lähtuma ka käimasolevatest meetmetest ja algatustest;

Pikaajaline rahastamine

| 74. | tervitab Kopenhaageni kokkuleppes esitatud tulevikku suunatud pikaajalist rahastamisstrateegiat, millele on 2020. aastani eraldatud 100 miljardi USA dollari suurune summa; |
| --- | --- |

74.

tervitab Kopenhaageni kokkuleppes esitatud tulevikku suunatud pikaajalist rahastamisstrateegiat, millele on 2020. aastani eraldatud 100 miljardi USA dollari suurune summa;

| 75. | toetab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt toetatakse rahastamisstrateegiat erinevatest allikatest; |
| --- | --- |

75.

toetab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt toetatakse rahastamisstrateegiat erinevatest allikatest;

| 76. | toonitab, et tulevases rahvusvahelises finantsstruktuuris peab eelkõige projektide rakendamisel olema esikohal läbipaistvusnõue kõigi osalejate jaoks, nii rahastajatele kui ka abisaajatele; |
| --- | --- |

76.

toonitab, et tulevases rahvusvahelises finantsstruktuuris peab eelkõige projektide rakendamisel olema esikohal läbipaistvusnõue kõigi osalejate jaoks, nii rahastajatele kui ka abisaajatele;

Rahvusvahelise CO2-turu edendamine

| 77. | rõhutab, et rahvusvahelise CO2-turu pikaajaline arendamine ja väljatöötamine heitkogustega kauplemise süsteemi (piiramise ja kauplemise süsteem) kaudu on kõige tõhusam poliitikasuund, mille abil saavutada ressursitõhus ja vähese CO2-heitega majandus; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et rahvusvahelise CO2-turu pikaajaline arendamine ja väljatöötamine heitkogustega kauplemise süsteemi (piiramise ja kauplemise süsteem) kaudu on kõige tõhusam poliitikasuund, mille abil saavutada ressursitõhus ja vähese CO2-heitega majandus;

| 78. | nõustub komisjoniga, et rahvusvaheline CO2-turg eeldab ühilduvat ja võrreldavat süsteemi ning et seda tuleb edasiste rahvusvaheliste kliimaläbirääkimiste käigus algusest peale arvesse võtta; |
| --- | --- |

78.

nõustub komisjoniga, et rahvusvaheline CO2-turg eeldab ühilduvat ja võrreldavat süsteemi ning et seda tuleb edasiste rahvusvaheliste kliimaläbirääkimiste käigus algusest peale arvesse võtta;

| 79. | toonitab, et puhta arengu mehhanismi turu loomise kaudu on üle maailma suurendatud erasektori osalejate teadlikkust heitkoguste vähendamisest, loodud nendevahelisi võrgustikke ja motiveeritud neid innovaatiliselt tegutsema; |
| --- | --- |

79.

toonitab, et puhta arengu mehhanismi turu loomise kaudu on üle maailma suurendatud erasektori osalejate teadlikkust heitkoguste vähendamisest, loodud nendevahelisi võrgustikke ja motiveeritud neid innovaatiliselt tegutsema;

| 80. | toetab koos komisjoniga vajadust puhta arengu mehhanismi hindamise ja reformimise järele, juhul kui kiire majandusarenguga suured riigid, nagu Hiina, India, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Brasiilia, ei suuda veel aktsepteerida siduvaid heitkoguste vähendamise eesmärke; |
| --- | --- |

80.

toetab koos komisjoniga vajadust puhta arengu mehhanismi hindamise ja reformimise järele, juhul kui kiire majandusarenguga suured riigid, nagu Hiina, India, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Brasiilia, ei suuda veel aktsepteerida siduvaid heitkoguste vähendamise eesmärke;

| 81. | toetab seega komisjoni ettepanekut töötada välja valdkonnapõhised mehhanismid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtivate eeskirjade alusel ning koostöös asjast huvitatud tööstusriikide ja arengumaadega. Kuni selle ajani tuleb parandada projektipõhistest mehhanismidest saadud arvestusühikute kvaliteedikriteeriume; |
| --- | --- |

81.

toetab seega komisjoni ettepanekut töötada välja valdkonnapõhised mehhanismid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtivate eeskirjade alusel ning koostöös asjast huvitatud tööstusriikide ja arengumaadega. Kuni selle ajani tuleb parandada projektipõhistest mehhanismidest saadud arvestusühikute kvaliteedikriteeriume;

| 82. | jagab seisukohta, et rahvusvaheliselt CO2-turult saadud rahalisi vahendeid tuleb kasutada arenguriikide projektide jaoks; |
| --- | --- |

82.

jagab seisukohta, et rahvusvaheliselt CO2-turult saadud rahalisi vahendeid tuleb kasutada arenguriikide projektide jaoks;

| 83. | leiab samuti, et märkimisväärne osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemis saadud tulust tuleks teha kättesaadavaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et nad saaksid kohapeal leevendus- ja kohandusmeetmed praktiliselt ellu viia; |
| --- | --- |

83.

leiab samuti, et märkimisväärne osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemis saadud tulust tuleks teha kättesaadavaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et nad saaksid kohapeal leevendus- ja kohandusmeetmed praktiliselt ellu viia;

Järeldused

| 84. | on komisjoniga sama meelt selles, et Kopenhaageni kokkulepe, mis töötati välja 2009. aasta detsembris toimunud ÜRO kliimakonverentsi tulemusena, ei vastanud algsetele ootustele. Siiski on rahvusvahelisele üldsusele veelgi selgemaks saanud tungiv vajadus tegutseda; |
| --- | --- |

84.

on komisjoniga sama meelt selles, et Kopenhaageni kokkulepe, mis töötati välja 2009. aasta detsembris toimunud ÜRO kliimakonverentsi tulemusena, ei vastanud algsetele ootustele. Siiski on rahvusvahelisele üldsusele veelgi selgemaks saanud tungiv vajadus tegutseda;

| 85. | peab tähtsaks, et koostades ettepanekuid lühikesest ja keskpikast perspektiivist vajalike sammude ja eelkõige neist tulenevate meetmete kohta, peaks komisjon piirkondlikust vaatepunktist lähtudes silmas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Eesmärk peab olema jõuda siduvate eesmärkideni, piiramata seejuures osaliste suveräänsust; |
| --- | --- |

85.

peab tähtsaks, et koostades ettepanekuid lühikesest ja keskpikast perspektiivist vajalike sammude ja eelkõige neist tulenevate meetmete kohta, peaks komisjon piirkondlikust vaatepunktist lähtudes silmas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Eesmärk peab olema jõuda siduvate eesmärkideni, piiramata seejuures osaliste suveräänsust;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 86. | tõstab tungivalt esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kliimamuutustevastases võitluses ning sellega kaasnevaid juba praegu vältimatuid tagajärgi tavakodanikele. Liikmesriikidele peab jääma teatud mänguruum, osalt ka seetõttu, et kliimamuutuste tagajärjed on piirkonniti väga erinevad; |
| --- | --- |

86.

tõstab tungivalt esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kliimamuutustevastases võitluses ning sellega kaasnevaid juba praegu vältimatuid tagajärgi tavakodanikele. Liikmesriikidele peab jääma teatud mänguruum, osalt ka seetõttu, et kliimamuutuste tagajärjed on piirkonniti väga erinevad;

| 87. | avaldab suurt kahetsust, et komisjoni teatises ei ole ühtegi viidet vajadusele tegutseda kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

87.

avaldab suurt kahetsust, et komisjoni teatises ei ole ühtegi viidet vajadusele tegutseda kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 88. | peab äärmiselt vajalikuks, et kõigis tulevastes kliimapoliitilistes kokkulepetes võetaks vajalikul määral arvesse kohaliku ja piirkondliku tasandi keskset rolli; |
| --- | --- |

88.

peab äärmiselt vajalikuks, et kõigis tulevastes kliimapoliitilistes kokkulepetes võetaks vajalikul määral arvesse kohaliku ja piirkondliku tasandi keskset rolli;

| 89. | väljendab heameelt pühendumise üle, mida näitavad juba praegu olemasolevad võrgustikud riigi tasandist allpool oleval tasandil, ning kutsub komisjoni ja parlamenti üles tulevastel rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel nende võrgustike seisukohti arvesse võtma; |
| --- | --- |

89.

väljendab heameelt pühendumise üle, mida näitavad juba praegu olemasolevad võrgustikud riigi tasandist allpool oleval tasandil, ning kutsub komisjoni ja parlamenti üles tulevastel rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel nende võrgustike seisukohti arvesse võtma;

| 90. | tervitab juba toimivat kliimapoliitilist koostööd, mida Euroopa eri piirkonnad teevad arengumaade ja kiire majandusarenguga riikidega; |
| --- | --- |

90.

tervitab juba toimivat kliimapoliitilist koostööd, mida Euroopa eri piirkonnad teevad arengumaade ja kiire majandusarenguga riikidega;

| 91. | toonitab, et Euroopa mitmetahuline lähenemine kliimamuutustevastases võitluses liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul valitsemistasandil võib olla sidusa tegevuskava näiteks ning eeskujuks ka väljaspool Euroopat. Olulised eeltingimused on valdkonnaülest poliitikat järgivad läbipaistvad struktuurid ja tõhus rahastamise infrastruktuur, mis oleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadav; |
| --- | --- |

91.

toonitab, et Euroopa mitmetahuline lähenemine kliimamuutustevastases võitluses liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul valitsemistasandil võib olla sidusa tegevuskava näiteks ning eeskujuks ka väljaspool Euroopat. Olulised eeltingimused on valdkonnaülest poliitikat järgivad läbipaistvad struktuurid ja tõhus rahastamise infrastruktuur, mis oleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadav;

| 92. | kutsub üles looma kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvusvahelisteks võrgustikeks vajalikud tingimused ning võrgustikke sihipäraselt edendama. Teabevahetusplatvormide kaudu, millele kõigi tasandite osalejad ligi pääsevad, saab kujundada püsiva ja avatud dialoogi, et kliimamuutustega tulemuslikult ja tõhusalt toime tulla; |
| --- | --- |

92.

kutsub üles looma kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvusvahelisteks võrgustikeks vajalikud tingimused ning võrgustikke sihipäraselt edendama. Teabevahetusplatvormide kaudu, millele kõigi tasandite osalejad ligi pääsevad, saab kujundada püsiva ja avatud dialoogi, et kliimamuutustega tulemuslikult ja tõhusalt toime tulla;

| 93. | kutsub üles piirkondlikke eripärasid arvesse võttes aitama riigi tasandist allpool asuvatel organisatsioonistruktuuridel kasutada võimalusi ja võtta enda kanda neile kohane vastutus; |
| --- | --- |

93.

kutsub üles piirkondlikke eripärasid arvesse võttes aitama riigi tasandist allpool asuvatel organisatsioonistruktuuridel kasutada võimalusi ja võtta enda kanda neile kohane vastutus;

| 94. | kordab taas, et leevendus- ja kohandusmeetmete rakendamiseks on just kohalikul ja piirkondlikul tasandil vaja täiendavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

94.

kordab taas, et leevendus- ja kohandusmeetmete rakendamiseks on just kohalikul ja piirkondlikul tasandil vaja täiendavaid rahalisi vahendeid;

| 95. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid selleks, kuidas jõuda kliimameetmetes osalejate piisava rahastamiseni, ning soovitab sel teemal liikmesriikidega konsulteerida; |
| --- | --- |

95.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid selleks, kuidas jõuda kliimameetmetes osalejate piisava rahastamiseni, ning soovitab sel teemal liikmesriikidega konsulteerida;

| 96. | rõhutab, et muutus väärtushinnangutes, mille kohaselt hakataks väärtustama ressursitõhusat ja kliimasõbralikku tegevust, võib alguse saada ainult ühiskonna enda seest, ning viitab siinkohal konkreetselt tavakodanike rollile. Ilma nende panuseta ei ole võimalik saavutada ambitsioonikaid kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et muutus väärtushinnangutes, mille kohaselt hakataks väärtustama ressursitõhusat ja kliimasõbralikku tegevust, võib alguse saada ainult ühiskonna enda seest, ning viitab siinkohal konkreetselt tavakodanike rollile. Ilma nende panuseta ei ole võimalik saavutada ambitsioonikaid kliimaeesmärke;

| 97. | toonitab, et vähese CO2-heitega majanduseks vajalikud struktuurimuutused peavad toimuma sotsiaalselt vastutustundlikul viisil; |
| --- | --- |

97.

toonitab, et vähese CO2-heitega majanduseks vajalikud struktuurimuutused peavad toimuma sotsiaalselt vastutustundlikul viisil;

| 98. | juhib tähelepanu sellele, et Regioonide Komitee liikmetel on oma kodanikuläheduse tõttu teavitamise, suhtlemise ja eeskuju näitamise kaudu parimad võimalused käivitada muutus kodanike suhtumises; see hõlmab eelkõige ka töötajate kutseharidust ja täiendusõpet; |
| --- | --- |

98.

juhib tähelepanu sellele, et Regioonide Komitee liikmetel on oma kodanikuläheduse tõttu teavitamise, suhtlemise ja eeskuju näitamise kaudu parimad võimalused käivitada muutus kodanike suhtumises; see hõlmab eelkõige ka töötajate kutseharidust ja täiendusõpet;

| 99. | soovib anda oma panuse, seistes usaldusväärse partnerina komisjoni kõrval kliimamuutuste- ja nende tagajärgede vastases võitluses ning andes asjast huvitatud osalistele edasi piirkondlikest projektidest saadud kogemused. |
| --- | --- |

99.

soovib anda oma panuse, seistes usaldusväärse partnerina komisjoni kõrval kliimamuutuste- ja nende tagajärgede vastases võitluses ning andes asjast huvitatud osalistele edasi piirkondlikest projektidest saadud kogemused.

Brüssel, 1. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/19

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Majanduspoliitika koordineerimise edendamine”

2011/C 42/04

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti reformimise protsessis ei tohi jätta tähelepanuta selle peamist eesmärki: tugevatel alustel põhineva majanduse loomine ELi kodanike heaolu nimel, rohkemate ja paremate töökohtadega; |
| --- | --- |

—

märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti reformimise protsessis ei tohi jätta tähelepanuta selle peamist eesmärki: tugevatel alustel põhineva majanduse loomine ELi kodanike heaolu nimel, rohkemate ja paremate töökohtadega;

| — | julgustab Euroopa Liitu otsima optimaalseid tegevusmeetmeid ja vahendeid, et maksimaalselt vähendada eelarvekärbete mõju Euroopa 2020. aasta strateegia peamistele tegevusvaldkondadele; |
| --- | --- |

—

julgustab Euroopa Liitu otsima optimaalseid tegevusmeetmeid ja vahendeid, et maksimaalselt vähendada eelarvekärbete mõju Euroopa 2020. aasta strateegia peamistele tegevusvaldkondadele;

| — | kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalusi, kuidas tõsta ELi kodanike teadlikkust Euroopa püüdlustest ning tugevdada ELi demokraatlikku toimimist; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalusi, kuidas tõsta ELi kodanike teadlikkust Euroopa püüdlustest ning tugevdada ELi demokraatlikku toimimist;

| — | õhutab liikmesriike viima end alt-üles põhimõtte alusel kasvu ja stabiilsuse pakti nõuetega vastavusse, lisades institutsiooniliste muudatuste kaudu oma riigi õigusesse eelarvedistsipliini kohustuse; |
| --- | --- |

—

õhutab liikmesriike viima end alt-üles põhimõtte alusel kasvu ja stabiilsuse pakti nõuetega vastavusse, lisades institutsiooniliste muudatuste kaudu oma riigi õigusesse eelarvedistsipliini kohustuse;

| — | märgib, et ettepanekus ei ole pööratud piisavat tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile eelarve kujundamisel ja täitmisel ning teeb ettepaneku osaleda teisejärgulisena Euroopa poolaasta menetluses, võimalusega mõjutada kevadisel ülemkogu kohtumisel käsitletavat iga-aastast eduaruannet; majanduspoliitika koordineerimise eesmärkide tugevdamiseks tuleb tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetus, eelkõige nende piirkondade puhul, millel on asjaomases valdkonnas õigusloome pädevus. |
| --- | --- |

—

märgib, et ettepanekus ei ole pööratud piisavat tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile eelarve kujundamisel ja täitmisel ning teeb ettepaneku osaleda teisejärgulisena Euroopa poolaasta menetluses, võimalusega mõjutada kevadisel ülemkogu kohtumisel käsitletavat iga-aastast eduaruannet; majanduspoliitika koordineerimise eesmärkide tugevdamiseks tuleb tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetus, eelkõige nende piirkondade puhul, millel on asjaomases valdkonnas õigusloome pädevus.

| Raportöör | : | Konstantinos Tatsis (Kreeka, EPP)
  Drama, Kavala ja Xanthi piirkonna ühisvalitsuse esimees |
| --- | --- | --- |
| Viitedokumendid | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduspoliitika koordineerimise edendamine”
  KOM(2010) 250 lõplik
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad”
  KOM(2010) 367 lõplik |

Raportöör

:

Konstantinos Tatsis (Kreeka, EPP)

Drama, Kavala ja Xanthi piirkonna ühisvalitsuse esimees

Viitedokumendid

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduspoliitika koordineerimise edendamine”

KOM(2010) 250 lõplik

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad”

KOM(2010) 367 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust esitada liikmesriikide majanduspoliitikate koordineerimise kava, seda nii vastusena ülemaailmsest majanduskriisist tulenevatele väljakutsetele kui ka vahendina Euroopa integratsiooni edasi viimiseks; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust esitada liikmesriikide majanduspoliitikate koordineerimise kava, seda nii vastusena ülemaailmsest majanduskriisist tulenevatele väljakutsetele kui ka vahendina Euroopa integratsiooni edasi viimiseks;

| 2. | on seisukohal, et Euroopa Komisjoni ettepanek on piisavalt põhjendatud ning et selle eesmärk on mobiliseerida täielikult ja tõhusalt Lissaboni lepingus ette nähtud majandusjuhtimise vahendid; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Euroopa Komisjoni ettepanek on piisavalt põhjendatud ning et selle eesmärk on mobiliseerida täielikult ja tõhusalt Lissaboni lepingus ette nähtud majandusjuhtimise vahendid;

| 3. | avaldab toetust stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamisele, eesmärgiga seda paremini järgida ning saavutada ELis ja selle piirkondades hoogsam majanduskasv; |
| --- | --- |

3.

avaldab toetust stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamisele, eesmärgiga seda paremini järgida ning saavutada ELis ja selle piirkondades hoogsam majanduskasv;

| 4. | tunnistab, et vastavalt Lissaboni lepingule käsitlevad ELi liikmesriigid „oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastavad selle nõukogus” (artikkel 121), pidades seejuures kinni subsidiaarsuse põhimõttest; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et vastavalt Lissaboni lepingule käsitlevad ELi liikmesriigid „oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastavad selle nõukogus” (artikkel 121), pidades seejuures kinni subsidiaarsuse põhimõttest;

| 5. | märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti reformimise protsessis ei tohi jätta tähelepanuta selle peamist eesmärki: tugevatel alustel põhineva majanduse loomine ELi kodanike heaolu nimel, rohkemate ja paremate töökohtadega; |
| --- | --- |

5.

märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti reformimise protsessis ei tohi jätta tähelepanuta selle peamist eesmärki: tugevatel alustel põhineva majanduse loomine ELi kodanike heaolu nimel, rohkemate ja paremate töökohtadega;

| 6. | rõhutab, et vastuvõetavates reformides tuleks püüelda õige tasakaalu poole tõhususe ja demokraatia vahel, et Euroopa Liitu edasi arendada, ning seisab seepärast vastu sellistele ettepanekutele nagu hääletusõiguse peatamine muudel kui aluslepingutes mainitud juhtudel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et vastuvõetavates reformides tuleks püüelda õige tasakaalu poole tõhususe ja demokraatia vahel, et Euroopa Liitu edasi arendada, ning seisab seepärast vastu sellistele ettepanekutele nagu hääletusõiguse peatamine muudel kui aluslepingutes mainitud juhtudel;

| 7. | toetab, et taas pannakse rõhku ELi liikmesriikide riigieelarve puudujääkide ja võlgade arengu jälgimisele riigi rahanduse kontekstis, et vältida nende eelarvedistsipliini igasugust edasist halvenemist; |
| --- | --- |

7.

toetab, et taas pannakse rõhku ELi liikmesriikide riigieelarve puudujääkide ja võlgade arengu jälgimisele riigi rahanduse kontekstis, et vältida nende eelarvedistsipliini igasugust edasist halvenemist;

| 8. | märgib samas, et riikide majanduspoliitika puudulik ühtlustamise tõttu on kehtestatakse näiteks nõrga majandusega liikmesriikidele laenu võtmisel hiigelsuured intressimäärad; |
| --- | --- |

8.

märgib samas, et riikide majanduspoliitika puudulik ühtlustamise tõttu on kehtestatakse näiteks nõrga majandusega liikmesriikidele laenu võtmisel hiigelsuured intressimäärad;

| 9. | väljendab kahtlust selle osas, kui tõhusad on Euroopa Komisjoni pakutud meetmed, mille eesmärk on taastada stabiilsuse ja kasvu pakti range rakendamine, ning kordab, et kinni tuleb pidada proportsionaalsuse põhimõttest; |
| --- | --- |

9.

väljendab kahtlust selle osas, kui tõhusad on Euroopa Komisjoni pakutud meetmed, mille eesmärk on taastada stabiilsuse ja kasvu pakti range rakendamine, ning kordab, et kinni tuleb pidada proportsionaalsuse põhimõttest;

| 10. | hoiatab, et teatises kavandatud ulatuslikud muudatused teisestes õigusaktides võivad põhjustada viivitusi ning kutsub liikmesriike üles viima end kohe vastavusse stabiilsuse ja kasvu paktiga, neist muudatustest sõltumatult; |
| --- | --- |

10.

hoiatab, et teatises kavandatud ulatuslikud muudatused teisestes õigusaktides võivad põhjustada viivitusi ning kutsub liikmesriike üles viima end kohe vastavusse stabiilsuse ja kasvu paktiga, neist muudatustest sõltumatult;

| 11. | võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni ettepaneku viiside kohta, millega tagada euroala liikmesriikide poolne stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamine ega nõustu tagasipöördumisega esialgse ettepaneku juurde, mille kohaselt karistada liikmesriiki, kes end vastavusse ei vii, peatades talle ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika raames antav abi, kuna see oleks täielikult vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kahjustades eelkõige arengus mahajäänud piirkondi, kes vajavad oma struktuuriliste puudustega tegelemiseks hädasti kõnealuseid kaasrahastatavaid programme; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni ettepaneku viiside kohta, millega tagada euroala liikmesriikide poolne stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamine ega nõustu tagasipöördumisega esialgse ettepaneku juurde, mille kohaselt karistada liikmesriiki, kes end vastavusse ei vii, peatades talle ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika raames antav abi, kuna see oleks täielikult vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kahjustades eelkõige arengus mahajäänud piirkondi, kes vajavad oma struktuuriliste puudustega tegelemiseks hädasti kõnealuseid kaasrahastatavaid programme;

| 12. | märgib, et kriisist väljumiseks on vaja kombineerida eri meetmed, nii et koos eelarve konsolideerimisega saavutab Euroopa taas ka tugeva, tasakaalustatud ja jätkusuutliku majanduskasvu; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kriisist väljumiseks on vaja kombineerida eri meetmed, nii et koos eelarve konsolideerimisega saavutab Euroopa taas ka tugeva, tasakaalustatud ja jätkusuutliku majanduskasvu;

| 13. | meenutab, et Euroopa integratsiooni ei saavutata päevapealt, vaid see on pidevalt toimuv protsess, milles praegune majanduskriis võib olla hüppelauaks radikaalsete ja ulatuslike reformide läbiviimiseks, mille kaudu edendatakse nii majanduse konkurentsivõimet kui ELi projekti edasiviimist; |
| --- | --- |

13.

meenutab, et Euroopa integratsiooni ei saavutata päevapealt, vaid see on pidevalt toimuv protsess, milles praegune majanduskriis võib olla hüppelauaks radikaalsete ja ulatuslike reformide läbiviimiseks, mille kaudu edendatakse nii majanduse konkurentsivõimet kui ELi projekti edasiviimist;

| 14. | jagab seisukohta, et teatise sätete rakendamisega kaasnevatel eelarvekohandustel on väga ulatuslikud tagajärjed mitmetes sellistes tegevusvaldkondades nagu regionaal- ja sotsiaalpoliitika või meetmete puhul, mis seonduvad ühtekuuluvuspoliitika või innovatsiooniga, ning kutsub seega Euroopa Komisjoni üles jälgima, et eelarvepuudujääkide kõrvaldamine toimuks proportsionaalsel ja tasakaalustatud viisil; |
| --- | --- |

14.

jagab seisukohta, et teatise sätete rakendamisega kaasnevatel eelarvekohandustel on väga ulatuslikud tagajärjed mitmetes sellistes tegevusvaldkondades nagu regionaal- ja sotsiaalpoliitika või meetmete puhul, mis seonduvad ühtekuuluvuspoliitika või innovatsiooniga, ning kutsub seega Euroopa Komisjoni üles jälgima, et eelarvepuudujääkide kõrvaldamine toimuks proportsionaalsel ja tasakaalustatud viisil;

| 15. | julgustab Euroopa Liitu otsima optimaalseid tegevusmeetmeid ja vahendeid, et maksimaalselt vähendada eelarvekärbete mõju Euroopa 2020. aasta strateegia peamistele tegevusvaldkondadele; |
| --- | --- |

15.

julgustab Euroopa Liitu otsima optimaalseid tegevusmeetmeid ja vahendeid, et maksimaalselt vähendada eelarvekärbete mõju Euroopa 2020. aasta strateegia peamistele tegevusvaldkondadele;

| 16. | kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalusi, kuidas tõsta ELi kodanike teadlikkust Euroopa püüdlustest ning tugevdada ELi demokraatlikku toimimist; |
| --- | --- |

16.

kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalusi, kuidas tõsta ELi kodanike teadlikkust Euroopa püüdlustest ning tugevdada ELi demokraatlikku toimimist;

| 17. | rõhutab, et rahaliit ja euro on Euroopa Liidu kõige väärtuslikumad saavutused ühtse turu elluviimise ning eri liikmesriikide võimaluste ja elatustaseme ühtlustamise protsessis; on seisukohal, et nende saavutuste säilitamise ja arendamise nimel peab EL eeskirjade ümbermääratlemisel näitama üles äärmist tähelepanelikkust ja ettevaatlikkust; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et rahaliit ja euro on Euroopa Liidu kõige väärtuslikumad saavutused ühtse turu elluviimise ning eri liikmesriikide võimaluste ja elatustaseme ühtlustamise protsessis; on seisukohal, et nende saavutuste säilitamise ja arendamise nimel peab EL eeskirjade ümbermääratlemisel näitama üles äärmist tähelepanelikkust ja ettevaatlikkust;

| 18. | tervitab jõupingutusi, mida teevad ühiselt Euroopa Komisjon ja liikmesriigid Euroopa 2020. aasta strateegia raames riiklike eesmärkide püstitamisel ning majanduskasvu aeglustavate kitsaskohtade tuvastamisel; |
| --- | --- |

18.

tervitab jõupingutusi, mida teevad ühiselt Euroopa Komisjon ja liikmesriigid Euroopa 2020. aasta strateegia raames riiklike eesmärkide püstitamisel ning majanduskasvu aeglustavate kitsaskohtade tuvastamisel;

| 19. | rõhutab veel kord kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli selliste poliitikavaldkondade edendamisel nagu ettevõtlus, koolitus, innovatsioon ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kutsub liikmesriike üles tugevdama järelevalvesüsteemi piirkondlikku ja kohalikku mõõdet, et anda sellele vajalik usaldusväärsus ja tugevus; soovib, et oleks tagatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine nii Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide määratlemisel kui nendega seonduvate poliitikate elluviimisel; |
| --- | --- |

19.

rõhutab veel kord kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli selliste poliitikavaldkondade edendamisel nagu ettevõtlus, koolitus, innovatsioon ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kutsub liikmesriike üles tugevdama järelevalvesüsteemi piirkondlikku ja kohalikku mõõdet, et anda sellele vajalik usaldusväärsus ja tugevus; soovib, et oleks tagatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine nii Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide määratlemisel kui nendega seonduvate poliitikate elluviimisel;

| 20. | kutsub liikmesriike üles kiirendama kriisi tõttu hädavajalikuks osutunud reforme, kuna need aitavad kriisi lõppedes luua tugeva ja konkurentsivõimelise Euroopa Liidu; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles kiirendama kriisi tõttu hädavajalikuks osutunud reforme, kuna need aitavad kriisi lõppedes luua tugeva ja konkurentsivõimelise Euroopa Liidu;

MAJANDUSKASVULE SUUNATUD TÕHUSAD MEETMED STABIILSUSPAKTI NÕUETE JÄRGIMISEKS

| 21. | märgib, et eelarvetasakaalu hälve võib tekkida mitmete tegurite tulemusena ning avaldab rahulolu selle üle, et Euroopa Komisjon on välja pakkunud riigivõla põhjaliku kvantitatiivse analüüsimise. Eravõla ulatusele viidates tervitab komitee asjaolu, et seda võeti kõnealuses ettepanekus arvesse ning rõhutab pangasüsteemi olulisust elujõulisele majandusele; |
| --- | --- |

21.

märgib, et eelarvetasakaalu hälve võib tekkida mitmete tegurite tulemusena ning avaldab rahulolu selle üle, et Euroopa Komisjon on välja pakkunud riigivõla põhjaliku kvantitatiivse analüüsimise. Eravõla ulatusele viidates tervitab komitee asjaolu, et seda võeti kõnealuses ettepanekus arvesse ning rõhutab pangasüsteemi olulisust elujõulisele majandusele;

| 22. | kahtleb, kas kavandatavad karistused on proportsionaalsed ja piisavalt tõhusad ning on vastu igasugusele ettepanekule kärpida arengupoliitikale eraldatud ressursse; |
| --- | --- |

22.

kahtleb, kas kavandatavad karistused on proportsionaalsed ja piisavalt tõhusad ning on vastu igasugusele ettepanekule kärpida arengupoliitikale eraldatud ressursse;

| 23. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika ja ühine kalanduspoliitika moodustavad ELi alustalad. Nende valdkondade eesmärkide võimalik küsimärgi alla seadmine oleks mitteproduktiivne ja vastuolus nii teatise eesmärgi kui ka ELi peamiste poliitiliste suundadega. Igal juhul tuleb eraldamise tingimuste määratlemisel tagada, et vahendite eraldamine toimub ainult juhul, kui neid hallatakse nõuetekohaselt, mida tuleb tõestada, ega kasutata millegi muu jaoks; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika ja ühine kalanduspoliitika moodustavad ELi alustalad. Nende valdkondade eesmärkide võimalik küsimärgi alla seadmine oleks mitteproduktiivne ja vastuolus nii teatise eesmärgi kui ka ELi peamiste poliitiliste suundadega. Igal juhul tuleb eraldamise tingimuste määratlemisel tagada, et vahendite eraldamine toimub ainult juhul, kui neid hallatakse nõuetekohaselt, mida tuleb tõestada, ega kasutata millegi muu jaoks;

| 24. | arvab, et kaitsemeetmetest hoolimata võib mehhanism, mille eesmärgiks on ühenduse eelarvest saadavate vahendite kaudu tagada, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, tuua kaasa väga negatiivseid tagajärgi ning takistada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamist. Euroopa ressursside peatamise või kehtetuks tunnistamise kasutamine eeskirju rikkuvate liikmesriikide karistamise eesmärgil toob endaga kaasa koormus ülekandmise asjaomase riigi keskvalitsuselt riigi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, mille tulemusena tuleb riigi kodanikel, töötajatel ja ettevõtetel võtta kollektiivselt enda kanda vastutus oma riigi valitsuse poliitiliste vigade eest. Vahenditest ilmajätmine mõjutab seega negatiivselt majanduskasvu ning võib eelarvetasakaalu hälvet isegi süvendada, kuna see tabab juba niigi suurtes rahalistes raskustes riiki; |
| --- | --- |

24.

arvab, et kaitsemeetmetest hoolimata võib mehhanism, mille eesmärgiks on ühenduse eelarvest saadavate vahendite kaudu tagada, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, tuua kaasa väga negatiivseid tagajärgi ning takistada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamist. Euroopa ressursside peatamise või kehtetuks tunnistamise kasutamine eeskirju rikkuvate liikmesriikide karistamise eesmärgil toob endaga kaasa koormus ülekandmise asjaomase riigi keskvalitsuselt riigi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, mille tulemusena tuleb riigi kodanikel, töötajatel ja ettevõtetel võtta kollektiivselt enda kanda vastutus oma riigi valitsuse poliitiliste vigade eest. Vahenditest ilmajätmine mõjutab seega negatiivselt majanduskasvu ning võib eelarvetasakaalu hälvet isegi süvendada, kuna see tabab juba niigi suurtes rahalistes raskustes riiki;

| 25. | hoiatab, et ühenduse rahastamisvahenditel põhinevail sanktsioonidel on vältimatult piiriülesed tagajärjed, mis ohustavad territoriaalset ühtekuuluvust ning lähevad vastuollu riikide võetud kohustustega; |
| --- | --- |

25.

hoiatab, et ühenduse rahastamisvahenditel põhinevail sanktsioonidel on vältimatult piiriülesed tagajärjed, mis ohustavad territoriaalset ühtekuuluvust ning lähevad vastuollu riikide võetud kohustustega;

| 26. | nendib samuti, et ebaproportsionaalselt karmid sanktsioonid vähendavad rahva toetust Euroopa integratsioonile. Seega tuleb kaaluda selliseid sanktsioone, mille eesmärk on ühtaegu tagada, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, ning et suureneb üldsuse teadlikkus nii eelarvedistsipliini olulisusest kui ka struktuurifondide kasulikkusest riikide poliitikameetmete tõhususe parandamisel; |
| --- | --- |

26.

nendib samuti, et ebaproportsionaalselt karmid sanktsioonid vähendavad rahva toetust Euroopa integratsioonile. Seega tuleb kaaluda selliseid sanktsioone, mille eesmärk on ühtaegu tagada, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, ning et suureneb üldsuse teadlikkus nii eelarvedistsipliini olulisusest kui ka struktuurifondide kasulikkusest riikide poliitikameetmete tõhususe parandamisel;

| 27. | märgib, et kavandatud sanktsioonid peavad olema kohaldatavad ja veenvad, kuna see on ainus viis uue stabiilsuse ja kasvu pakti õiguspärasuse tagamiseks; |
| --- | --- |

27.

märgib, et kavandatud sanktsioonid peavad olema kohaldatavad ja veenvad, kuna see on ainus viis uue stabiilsuse ja kasvu pakti õiguspärasuse tagamiseks;

| 28. | kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles otsima võimalusi kiiremaks tegutsemiseks eelarvetasakaalu hälbe korral, pidades seejuures kinni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse, samuti sanktsioonide järk-järgulise kohaldamise põhimõtetest; |
| --- | --- |

28.

kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles otsima võimalusi kiiremaks tegutsemiseks eelarvetasakaalu hälbe korral, pidades seejuures kinni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse, samuti sanktsioonide järk-järgulise kohaldamise põhimõtetest;

| 29. | õhutab liikmesriike viima end alt-üles põhimõtte alusel kasvu ja stabiilsuse pakti nõuetega vastavusse, lisades institutsiooniliste muudatuste kaudu oma riigi õigusesse eelarvedistsipliini kohustuse; |
| --- | --- |

29.

õhutab liikmesriike viima end alt-üles põhimõtte alusel kasvu ja stabiilsuse pakti nõuetega vastavusse, lisades institutsiooniliste muudatuste kaudu oma riigi õigusesse eelarvedistsipliini kohustuse;

| 30. | rõhutab alt-üles lähenemisviisi olulisust ka seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolliga vahendite haldamisel, majanduspoliitika juhtimisel või kohaliku tasandi arenguprobleemide õigeaegsel tuvastamisel; |
| --- | --- |

30.

rõhutab alt-üles lähenemisviisi olulisust ka seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolliga vahendite haldamisel, majanduspoliitika juhtimisel või kohaliku tasandi arenguprobleemide õigeaegsel tuvastamisel;

| 31. | kutsub liikmesriike üles ühtekuuluvusele suunatud rahaliste vahendite haldamist rohkem detsentraliseerima, eesmärgiga suurendada läbipaistvust ja vastutustunnet Euroopa rahaga ümberkäimisel. Vaid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tunnevad põhjalikult kohalikke ja piirkondlikke vajadusi ning saavad teha vajalikke täiendusi ja parandusi. See muudab selgemaks kohalike omavalitsuste rolli ELi vahendite haldamisel; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles ühtekuuluvusele suunatud rahaliste vahendite haldamist rohkem detsentraliseerima, eesmärgiga suurendada läbipaistvust ja vastutustunnet Euroopa rahaga ümberkäimisel. Vaid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tunnevad põhjalikult kohalikke ja piirkondlikke vajadusi ning saavad teha vajalikke täiendusi ja parandusi. See muudab selgemaks kohalike omavalitsuste rolli ELi vahendite haldamisel;

MAJANDUSKASVU HOOLIKAS KOORDINEERIMINE, MILLES KOHALIKUD JA PIIRKONDLIKUD OMAVALITSUSED AKTIIVSELT OSALEVAD

| 32. | märgib, et euro ja ühtse turu tugevdamiseks tuleb parandada Euroopa ühist juhtimist finantsküsimustes. Selle eesmärkide hulka kuuluks valitsemissektori võla kindlustustoodetega spekuleerimise ja maksuparadiisidega tehtavate tehingute keelustamine; |
| --- | --- |

32.

märgib, et euro ja ühtse turu tugevdamiseks tuleb parandada Euroopa ühist juhtimist finantsküsimustes. Selle eesmärkide hulka kuuluks valitsemissektori võla kindlustustoodetega spekuleerimise ja maksuparadiisidega tehtavate tehingute keelustamine;

| 33. | tervitab ideed luua nn Euroopa poolaasta, mis moodustaks ühtse raamistiku liikmesriikide eelarvemenetluste ja võlatasemete kontrollimiseks, ning ideed laiendada järelevalvet makromajanduslikele tasakaalustamatustele; |
| --- | --- |

33.

tervitab ideed luua nn Euroopa poolaasta, mis moodustaks ühtse raamistiku liikmesriikide eelarvemenetluste ja võlatasemete kontrollimiseks, ning ideed laiendada järelevalvet makromajanduslikele tasakaalustamatustele;

| 34. | märgib, et ettepanekus ei ole pööratud piisavat tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile eelarve kujundamisel ja täitmisel ning teeb ettepaneku osaleda teisejärgulisena Euroopa poolaasta menetluses, võimalusega mõjutada kevadisel ülemkogu kohtumisel käsitletavat iga-aastast eduaruannet; majanduspoliitika koordineerimise eesmärkide tugevdamiseks tuleb tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetus, eelkõige nende piirkondade puhul, millel on asjaomases valdkonnas õigusloome pädevus; |
| --- | --- |

34.

märgib, et ettepanekus ei ole pööratud piisavat tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile eelarve kujundamisel ja täitmisel ning teeb ettepaneku osaleda teisejärgulisena Euroopa poolaasta menetluses, võimalusega mõjutada kevadisel ülemkogu kohtumisel käsitletavat iga-aastast eduaruannet; majanduspoliitika koordineerimise eesmärkide tugevdamiseks tuleb tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetus, eelkõige nende piirkondade puhul, millel on asjaomases valdkonnas õigusloome pädevus;

| 35. | koordineerimismeetmete hulgas välja pakutud vahendite puhul tuleb arvestada vastasmõju kohaliku tasandi horisontaalsete poliitikavaldkondade ja maksupoliitika keskse rolli vahel ning integreerida pikaajalise jätkusuutlikkuse mõõde; siia kuulub ka aktiivne tööhõivepoliitika; |
| --- | --- |

35.

koordineerimismeetmete hulgas välja pakutud vahendite puhul tuleb arvestada vastasmõju kohaliku tasandi horisontaalsete poliitikavaldkondade ja maksupoliitika keskse rolli vahel ning integreerida pikaajalise jätkusuutlikkuse mõõde; siia kuulub ka aktiivne tööhõivepoliitika;

| 36. | rõhutab vastastikuse kontrolli olulisust ja heade tavade vahetamist eelarve väljatöötamisel ja täitmisel, samas väljendab muret võimalike viivituste ja bürokraatlike raskuste pärast, mida väljapakutud lahendused võivad eelarvete koostamisel, vastuvõtmisel ja täitmisel liikmesriikide jaoks kaasa tuua; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vastastikuse kontrolli olulisust ja heade tavade vahetamist eelarve väljatöötamisel ja täitmisel, samas väljendab muret võimalike viivituste ja bürokraatlike raskuste pärast, mida väljapakutud lahendused võivad eelarvete koostamisel, vastuvõtmisel ja täitmisel liikmesriikide jaoks kaasa tuua;

| 37. | on seisukohal, et vajaliku majanduskasvu saavutamiseks tuleb ELi liikmesriikides viia läbi vajalikke struktuurilisi reforme väga paljudes valdkondades, sealhulgas range eelarve- ja avaliku sektori kulude haldamise, teadmiste ja innovatsioonipoliitika, sotsiaalpoliitika raames ühiskonna kõige haavatavamate rühmade kaitsmine, konkurentsi- ning avalike teenuste tõhususe tagamise poliitika. Sellises kontekstis õhutab komitee liikmesriike seadma endale ambitsioonikaid eesmärke Euroopa 2020. aasta strateegiaks ning kutsub nõukogu üles suurendama ELi eelarvet selliselt, et olemasolevad vahendid vastaksid seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et vajaliku majanduskasvu saavutamiseks tuleb ELi liikmesriikides viia läbi vajalikke struktuurilisi reforme väga paljudes valdkondades, sealhulgas range eelarve- ja avaliku sektori kulude haldamise, teadmiste ja innovatsioonipoliitika, sotsiaalpoliitika raames ühiskonna kõige haavatavamate rühmade kaitsmine, konkurentsi- ning avalike teenuste tõhususe tagamise poliitika. Sellises kontekstis õhutab komitee liikmesriike seadma endale ambitsioonikaid eesmärke Euroopa 2020. aasta strateegiaks ning kutsub nõukogu üles suurendama ELi eelarvet selliselt, et olemasolevad vahendid vastaksid seatud eesmärkidele;

| 38. | ootab huviga Euroopa Komisjoni õigusaktide ettepanekuid ning kavatseb hoolega analüüsida nende mõju liikmesriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. |
| --- | --- |

38.

ootab huviga Euroopa Komisjoni õigusaktide ettepanekuid ning kavatseb hoolega analüüsida nende mõju liikmesriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele.

Brüssel, 1. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/23

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Romade sotsiaalne ja majanduslik integratsioon Euroopas”

2011/C 42/05

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib, et mõnedes liikmesriikides jätkub diskrimineerimine ja püsivad sotsiaalse tõrjutuse vormid; tunnistab, et üldiselt on romade tervishoiualased ja sotsiaal-majanduslikud tingimused viletsamad kui teistel etnilistel vähemustel. Samuti osalevad nad vähem hariduses ja nende töötuse tase on kõrgem; |
| --- | --- |

—

märgib, et mõnedes liikmesriikides jätkub diskrimineerimine ja püsivad sotsiaalse tõrjutuse vormid; tunnistab, et üldiselt on romade tervishoiualased ja sotsiaal-majanduslikud tingimused viletsamad kui teistel etnilistel vähemustel. Samuti osalevad nad vähem hariduses ja nende töötuse tase on kõrgem;

| — | tunnistab, et üldiselt ei ole puudust ELi fondidest, mida saab kasutada romade kaasamise programmide jaoks, kuid märgib, et neid ei kasutata riiklikul ja/või piirkondlikul ja kohalikul tasandil piisavalt ega pidevalt ning nende kasutamise üks takistus on see, et roma kogukond ei ole kavandamisse eriti kaasatud; |
| --- | --- |

—

tunnistab, et üldiselt ei ole puudust ELi fondidest, mida saab kasutada romade kaasamise programmide jaoks, kuid märgib, et neid ei kasutata riiklikul ja/või piirkondlikul ja kohalikul tasandil piisavalt ega pidevalt ning nende kasutamise üks takistus on see, et roma kogukond ei ole kavandamisse eriti kaasatud;

| — | leiab, et romade integreerimise ELi platvorm oleks tõhusam ja annaks paremaid tulemusi, kui selle kooskõlastamismehhanism oleks ametlik, kaasates komisjoni ja kõiki liikmesriike ning tagades tihedama koostöö kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

leiab, et romade integreerimise ELi platvorm oleks tõhusam ja annaks paremaid tulemusi, kui selle kooskõlastamismehhanism oleks ametlik, kaasates komisjoni ja kõiki liikmesriike ning tagades tihedama koostöö kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonidega;

| — | usub siiski, et a) kohalikke omavalitsusi ei peaks jätma üksi põlise või Euroopa-sisese liikuvuse raames tekkinud roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse poliitika ellu viimisel; b) on vaja piirkondlikult integreeritud regionaalpoliitikat ja koostöömeetmeid sisserännanud romade päritoluriikidega; c) kohalikku poliitikat saab läbi viia ainult hästi toimiva Euroopa liikuvuse ning Euroopa ja liikmesriikide diskrimineerimisvastase poliitika raames; |
| --- | --- |

—

usub siiski, et a) kohalikke omavalitsusi ei peaks jätma üksi põlise või Euroopa-sisese liikuvuse raames tekkinud roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse poliitika ellu viimisel; b) on vaja piirkondlikult integreeritud regionaalpoliitikat ja koostöömeetmeid sisserännanud romade päritoluriikidega; c) kohalikku poliitikat saab läbi viia ainult hästi toimiva Euroopa liikuvuse ning Euroopa ja liikmesriikide diskrimineerimisvastase poliitika raames;

| — | on kindlalt otsustanud teha komisjoni, Euroopa organisatsioonide ja liikmesriikidega koostööd poliitika sidususe ja ühtlustatuse suurendamiseks, heade tavade kinnistamiseks, saavutatud tulemuste levitamiseks, suurema teadlikkuse edendamiseks kohalikes ametiasutustes ning kohalike omavalitsuste programmide koostamise suutlikkuse parandamiseks, et viia ellu projekte, mis kaotavad romade igasuguse diskrimineerimise ja eraldatuse ning edendavad nende kaasatust. |
| --- | --- |

—

on kindlalt otsustanud teha komisjoni, Euroopa organisatsioonide ja liikmesriikidega koostööd poliitika sidususe ja ühtlustatuse suurendamiseks, heade tavade kinnistamiseks, saavutatud tulemuste levitamiseks, suurema teadlikkuse edendamiseks kohalikes ametiasutustes ning kohalike omavalitsuste programmide koostamise suutlikkuse parandamiseks, et viia ellu projekte, mis kaotavad romade igasuguse diskrimineerimise ja eraldatuse ning edendavad nende kaasatust.

| Raportöör | : | Alvaro Ancisi (IT/EPP), Ravenna linnavolikogu liige |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Romide sotsiaalne ja majanduslik lõimumine Euroopas”
  KOM(2010) 133 lõplik |

Raportöör

:

Alvaro Ancisi (IT/EPP), Ravenna linnavolikogu liige

Viitedokument

:

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Romide sotsiaalne ja majanduslik lõimumine Euroopas”

KOM(2010) 133 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Kontekst: püsiv probleem, ELi vahendid ja poliitika

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni teatist ja jagab hinnangut, et EL ja liikmesriigid kannavad ühiselt vastutust roma (1) kogukonna ees; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni teatist ja jagab hinnangut, et EL ja liikmesriigid kannavad ühiselt vastutust roma (1) kogukonna ees;

| 2. | toonitab, et Euroopa Komisjon peab looma eraldi raamistiku dialoogi edendamiseks liikmesriikide vahel eesmärgiga viia ellu väärtused, millele EL tugineb, et võidelda diskrimineerimise ja ksenofoobia vastu ning toetada ELi suurima etnilise vähemuse kaasamist; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et Euroopa Komisjon peab looma eraldi raamistiku dialoogi edendamiseks liikmesriikide vahel eesmärgiga viia ellu väärtused, millele EL tugineb, et võidelda diskrimineerimise ja ksenofoobia vastu ning toetada ELi suurima etnilise vähemuse kaasamist;

| 3. | toetab komisjoni 7. aprilli 2010. aasta töödokumendi „Romid Euroopas: Euroopa Liidu vahendite ja poliitika kohaldamine romide kaasamiseks. 2008.–2010. aasta eduaruanne” järeldusi; |
| --- | --- |

3.

toetab komisjoni 7. aprilli 2010. aasta töödokumendi „Romid Euroopas: Euroopa Liidu vahendite ja poliitika kohaldamine romide kaasamiseks. 2008.–2010. aasta eduaruanne” järeldusi;

| 4. | rõhutab, et Euroopa Komisjoni algatus on subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast asjakohane, arvestades roma kogukonna riigiülest olemust ja ulatuslikku sotsiaalset tõrjutust, mille all romad erinevates Euroopa piirkondades, sealhulgas kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides kannatavad; tunnistab, et täidetakse ka proportsionaalsuse põhimõtet, arvestades et Euroopa Komisjoni algatus ei loo uut õiguslikku vahendit, vaid näeb avatud koordineerimismeetodi raames ette koordineerimismeetmeid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Euroopa Komisjoni algatus on subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast asjakohane, arvestades roma kogukonna riigiülest olemust ja ulatuslikku sotsiaalset tõrjutust, mille all romad erinevates Euroopa piirkondades, sealhulgas kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides kannatavad; tunnistab, et täidetakse ka proportsionaalsuse põhimõtet, arvestades et Euroopa Komisjoni algatus ei loo uut õiguslikku vahendit, vaid näeb avatud koordineerimismeetodi raames ette koordineerimismeetmeid;

| 5. | tuletab meelde, et kui Euroopa Liiduga ühinesid uued liikmesriigid, kust enamik romadest sisserändajaid pärit on, said nende riikide kodanikest Euroopa kodanikud, kellel on samasugused õigused kui teiste liikmesriikide kodanikel, eelkõige aga liikumisvabadus, mis on üks ELi põhiõiguste hartas nimetatud Euroopa Liidu kodanike põhiõigustest. Samuti tuletab komitee meelde, et ühinemislepingutes lubatakse liikmesriikidel seada kõnealuste riikide kodanike õigustele ajutised piirangud ainult tööturule juurdepääsul ning et direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, kehtib vahet tegemata kõikidele ELi kodanikele; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et kui Euroopa Liiduga ühinesid uued liikmesriigid, kust enamik romadest sisserändajaid pärit on, said nende riikide kodanikest Euroopa kodanikud, kellel on samasugused õigused kui teiste liikmesriikide kodanikel, eelkõige aga liikumisvabadus, mis on üks ELi põhiõiguste hartas nimetatud Euroopa Liidu kodanike põhiõigustest. Samuti tuletab komitee meelde, et ühinemislepingutes lubatakse liikmesriikidel seada kõnealuste riikide kodanike õigustele ajutised piirangud ainult tööturule juurdepääsul ning et direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, kehtib vahet tegemata kõikidele ELi kodanikele;

| 6. | on seisukohal, et kuigi tegemist on Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevate meetmetega, ei tohi tööturule juurdepääsu piiravad meetmed tekitada ELi kodanikele ebakindlust ning et liikmesriigid ei tohiks töötamisõigusega elamislubade taotlusi läbi vaadata kauem kui kolm kuud, kuna seetõttu muutub tegelikult võimatuks neis liikmesriikides üle kolme kuu viibida; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et kuigi tegemist on Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevate meetmetega, ei tohi tööturule juurdepääsu piiravad meetmed tekitada ELi kodanikele ebakindlust ning et liikmesriigid ei tohiks töötamisõigusega elamislubade taotlusi läbi vaadata kauem kui kolm kuud, kuna seetõttu muutub tegelikult võimatuks neis liikmesriikides üle kolme kuu viibida;

| 7. | märgib, et mõnedes liikmesriikides jätkub diskrimineerimine ja püsivad sotsiaalse tõrjutuse vormid; tunnistab, et üldiselt on romade tervishoiualased ja sotsiaal-majanduslikud tingimused viletsamad kui teistel etnilistel vähemustel. Samuti osalevad nad vähem hariduses ja nende töötuse tase on kõrgem; rõhutab, et romade tõrjutusel on ka tõsised majanduslikud tagajärjed nii otseste kui ka kaudsete kulude osas; |
| --- | --- |

7.

märgib, et mõnedes liikmesriikides jätkub diskrimineerimine ja püsivad sotsiaalse tõrjutuse vormid; tunnistab, et üldiselt on romade tervishoiualased ja sotsiaal-majanduslikud tingimused viletsamad kui teistel etnilistel vähemustel. Samuti osalevad nad vähem hariduses ja nende töötuse tase on kõrgem; rõhutab, et romade tõrjutusel on ka tõsised majanduslikud tagajärjed nii otseste kui ka kaudsete kulude osas;

| 8. | kutsub seega komisjoni üles tagama, et liikmesriikide õigusaktid oleksid juriidiliselt kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega, ning kontrollima ka seda, kas tavapraktika on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktide usaldusväärse tõlgendusega; |
| --- | --- |

8.

kutsub seega komisjoni üles tagama, et liikmesriikide õigusaktid oleksid juriidiliselt kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega, ning kontrollima ka seda, kas tavapraktika on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktide usaldusväärse tõlgendusega;

| 9. | kutsub üles hoiduma mis tahes riiklikus või kohalikus poliitikas roma kogukonna märgistamisest või ärakasutamisest või kunstlikult turvalisusele rõhuva poliitika eelistamisest nende kogukondade majandusliku ja sotsiaalse integreerimise arvelt. Lisaks juhib komitee erilist tähelepanu tõigale, et romade rühmaviisilised riigist väljasaatmised, kus üksikjuhtumeid ei käsitleta eraldi, ei ole kooskõlas ELi õiguslike tagatistega, ning kutsub liikmesriike üles hoiduma päritoluriiki tagasisaatmise meetmetest, mis põhinevad konkreetselt romadele suunatud eeskirjadel; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles hoiduma mis tahes riiklikus või kohalikus poliitikas roma kogukonna märgistamisest või ärakasutamisest või kunstlikult turvalisusele rõhuva poliitika eelistamisest nende kogukondade majandusliku ja sotsiaalse integreerimise arvelt. Lisaks juhib komitee erilist tähelepanu tõigale, et romade rühmaviisilised riigist väljasaatmised, kus üksikjuhtumeid ei käsitleta eraldi, ei ole kooskõlas ELi õiguslike tagatistega, ning kutsub liikmesriike üles hoiduma päritoluriiki tagasisaatmise meetmetest, mis põhinevad konkreetselt romadele suunatud eeskirjadel;

| 10. | on teadlik, et kõnealuses arvamuses kasutatud mõiste „romad” on üldmõiste, mis hõlmab ka teisi elanikkonnarühmi (sintid, mustlased, rändajad, kalè, rändrahvad, aškalid jne), kellel on sarnased kultuurilised eripärad ning sotsiaalse marginaliseerituse ja tõrjutuse kogemus Euroopa ühiskonnas, kuid välistab igasugused püüded lihtsustada või assimileerida neid rühmi ühe sotsiaal-kultuurilise identiteedi alla; |
| --- | --- |

10.

on teadlik, et kõnealuses arvamuses kasutatud mõiste „romad” on üldmõiste, mis hõlmab ka teisi elanikkonnarühmi (sintid, mustlased, rändajad, kalè, rändrahvad, aškalid jne), kellel on sarnased kultuurilised eripärad ning sotsiaalse marginaliseerituse ja tõrjutuse kogemus Euroopa ühiskonnas, kuid välistab igasugused püüded lihtsustada või assimileerida neid rühmi ühe sotsiaal-kultuurilise identiteedi alla;

| 11. | tunnistab, et ELis tarvitusele võetud vahendid ja poliitika romade kaasatuse toetamiseks on asjakohased, kuid nende kohaldamine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on puudulik, seda kas tugevate partnerluste ja koordineerimismehhanismide puudumise tõttu või seetõttu, et kohalikul tasandil ei ole suudetud rakendada meetmeid, mis suudaksid romade elutingimusi konkreetselt muuta; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et ELis tarvitusele võetud vahendid ja poliitika romade kaasatuse toetamiseks on asjakohased, kuid nende kohaldamine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on puudulik, seda kas tugevate partnerluste ja koordineerimismehhanismide puudumise tõttu või seetõttu, et kohalikul tasandil ei ole suudetud rakendada meetmeid, mis suudaksid romade elutingimusi konkreetselt muuta;

| 12. | rõhutab siiski, et need vajakajäämised ja kohalike omavalitsuste raskused ei tulene lihtsalt eelarvamustest ja stereotüüpidest kohalikes ametiasutustes ja omavalitsustes, vaid selle eest vastutavad üldiselt ka riikide valitsused, kes määratlevad asjaomase õigusraamistiku. Samuti tulenevad need vahel sellest, et volitused sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ei ole eri valitsustasandite vahel alati selgelt jaotunud ning keskvalitsuste ja kohalike omavalitsuste vahel ei tehta piisavalt vertikaalset koostööd; tuletab meelde, et enamik romade sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks kujundatud häid tavasid Euroopas põhinevad kohalike omavalitsuste algatatud projektidel ja pilootkavadel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab siiski, et need vajakajäämised ja kohalike omavalitsuste raskused ei tulene lihtsalt eelarvamustest ja stereotüüpidest kohalikes ametiasutustes ja omavalitsustes, vaid selle eest vastutavad üldiselt ka riikide valitsused, kes määratlevad asjaomase õigusraamistiku. Samuti tulenevad need vahel sellest, et volitused sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ei ole eri valitsustasandite vahel alati selgelt jaotunud ning keskvalitsuste ja kohalike omavalitsuste vahel ei tehta piisavalt vertikaalset koostööd; tuletab meelde, et enamik romade sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks kujundatud häid tavasid Euroopas põhinevad kohalike omavalitsuste algatatud projektidel ja pilootkavadel;

| 13. | tunnistab, et üldiselt ei ole puudust ELi fondidest, mida saab kasutada romade kaasamise programmide jaoks (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond), kuid märgib, et neid ei kasutata riiklikul ja/või piirkondlikul ja kohalikul tasandil piisavalt ega pidevalt ning nende kasutamise üks takistus on see, et roma kogukond ei ole kavandamisse eriti kaasatud, seda muu hulgas seetõttu, et vahel ei suuda romad end mobiliseerida ega olla kodanikuühiskonna aktiivsed liikmed; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et üldiselt ei ole puudust ELi fondidest, mida saab kasutada romade kaasamise programmide jaoks (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond), kuid märgib, et neid ei kasutata riiklikul ja/või piirkondlikul ja kohalikul tasandil piisavalt ega pidevalt ning nende kasutamise üks takistus on see, et roma kogukond ei ole kavandamisse eriti kaasatud, seda muu hulgas seetõttu, et vahel ei suuda romad end mobiliseerida ega olla kodanikuühiskonna aktiivsed liikmed;

| 14. | peab vajalikuks, et nii Euroopa Komisjon kui ka liikmesriigid koostöös kohalike omavalitsustega tõhustaksid kooskõlastatud tegevuskavade alusel ELi poliitika ja rahastamisprogrammide pakutavate võimaluste propageerimist romade vähemuse sotsiaalseks integreerimiseks ja eelkõige ühest riigist teise liikunud romadele suunatud meetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

14.

peab vajalikuks, et nii Euroopa Komisjon kui ka liikmesriigid koostöös kohalike omavalitsustega tõhustaksid kooskõlastatud tegevuskavade alusel ELi poliitika ja rahastamisprogrammide pakutavate võimaluste propageerimist romade vähemuse sotsiaalseks integreerimiseks ja eelkõige ühest riigist teise liikunud romadele suunatud meetmete rakendamiseks;

Romade integreerimise ELi platvorm

| 15. | nõustub, et „Romade integreerimise ELi platvorm” pakub kõigile sidusrühmadele eri tasanditel (valitsused, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid, eksperdid, kodanikuühiskond) koostööfoorumi romade integratsiooni edendamiseks ning liikmesriikide vahel heade tavade ja kogemuste tutvustamiseks; |
| --- | --- |

15.

nõustub, et „Romade integreerimise ELi platvorm” pakub kõigile sidusrühmadele eri tasanditel (valitsused, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid, eksperdid, kodanikuühiskond) koostööfoorumi romade integratsiooni edendamiseks ning liikmesriikide vahel heade tavade ja kogemuste tutvustamiseks;

| 16. | leiab, et romade integreerimise ELi platvorm oleks tõhusam ja annaks paremaid tulemusi, kui selle kooskõlastamismehhanism oleks ametlik, kaasates komisjoni ja kõiki liikmesriike ning tagades tihedama koostöö kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonidega. Tänu sellisele ametlikule mehhanismile saaks platvormi abil kooskõlastada ja tõhusalt rakendada ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitilisi meetmeid romade sotsiaalse integreerimise valdkonnas ning hinnata tõhusalt selle tulemusi; |
| --- | --- |

16.

leiab, et romade integreerimise ELi platvorm oleks tõhusam ja annaks paremaid tulemusi, kui selle kooskõlastamismehhanism oleks ametlik, kaasates komisjoni ja kõiki liikmesriike ning tagades tihedama koostöö kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonidega. Tänu sellisele ametlikule mehhanismile saaks platvormi abil kooskõlastada ja tõhusalt rakendada ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitilisi meetmeid romade sotsiaalse integreerimise valdkonnas ning hinnata tõhusalt selle tulemusi;

| 17. | nõustub, et romade kaasamise poliitika kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel on vaja kohaldada kümmet ühist põhimõtet romade kaasamiseks, mis koostati integreeritud Euroopa platvormi raames 2009. aasta aprillis:






  1. | konstruktiivsed, pragmaatilised ja mittediskrimineerivad poliitikad; |
| --- | --- | --- |

17.

nõustub, et romade kaasamise poliitika kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel on vaja kohaldada kümmet ühist põhimõtet romade kaasamiseks, mis koostati integreeritud Euroopa platvormi raames 2009. aasta aprillis:

1.

konstruktiivsed, pragmaatilised ja mittediskrimineerivad poliitikad;

| 2. | selgesõnaline, kuid mitte välistavate eesmärkide seadmine; |
| --- | --- |

2.

selgesõnaline, kuid mitte välistavate eesmärkide seadmine;

| 3. | kultuuridevaheline lähenemisviis; |
| --- | --- |

3.

kultuuridevaheline lähenemisviis;

| 4. | integreerimise eesmärk; |
| --- | --- |

4.

integreerimise eesmärk;

| 5. | teadlikkus soolisest mõõtmest; |
| --- | --- |

5.

teadlikkus soolisest mõõtmest;

| 6. | tõenditel põhinevate poliitikate siire; |
| --- | --- |

6.

tõenditel põhinevate poliitikate siire;

| 7. | ühenduse vahendite kasutamine; |
| --- | --- |

7.

ühenduse vahendite kasutamine;

| 8. | kohalike ja piirkondlike ametiasutuste kaasamine; |
| --- | --- |

8.

kohalike ja piirkondlike ametiasutuste kaasamine;

| 9. | kodanikuühiskonna kaasamine; |
| --- | --- |

9.

kodanikuühiskonna kaasamine;

| 10. | romade aktiivne osalemine; |
| --- | --- |

10.

romade aktiivne osalemine;

| 18. | hindab ELi eesistujariigi Hispaania ettepanekul 30. juunil 2010 tehtud konkreetset panust – „Romade kaasamise integreeritud Euroopa platvorm – tegevuskava” –, et viia ellu 7. juuni 2010. aasta tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldused romade suurema kaasamise kohta, et määrata kindlaks konkreetsed keskpika perioodi eesmärgid roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse protsesside käivitamiseks; |
| --- | --- |

18.

hindab ELi eesistujariigi Hispaania ettepanekul 30. juunil 2010 tehtud konkreetset panust – „Romade kaasamise integreeritud Euroopa platvorm – tegevuskava” –, et viia ellu 7. juuni 2010. aasta tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldused romade suurema kaasamise kohta, et määrata kindlaks konkreetsed keskpika perioodi eesmärgid roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse protsesside käivitamiseks;

| 19. | toetab komisjoni selget seisukohta, et vaba liikuvus peab kehtima ELi kodanikest romadele samadel tingimustel kui teistele ELi kodanikele; |
| --- | --- |

19.

toetab komisjoni selget seisukohta, et vaba liikuvus peab kehtima ELi kodanikest romadele samadel tingimustel kui teistele ELi kodanikele;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll romade kaasamise poliitikas

| 20. | leiab, et nende põhimõtete tõhusaks kohaldamiseks tuleb lahendusi leida mitte ainult ELi tasandil, vaid eelkõige liikmesriikide ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil, seda on rõhutatud ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses teemal „Vähemuste integreerimine – romid” (2009/C 27/20); |
| --- | --- |

20.

leiab, et nende põhimõtete tõhusaks kohaldamiseks tuleb lahendusi leida mitte ainult ELi tasandil, vaid eelkõige liikmesriikide ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil, seda on rõhutatud ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses teemal „Vähemuste integreerimine – romid” (2009/C 27/20);

| 21. | usub siiski, et a) kohalikke omavalitsusi ei peaks jätma üksi põlise või Euroopa-sisese liikuvuse raames tekkinud roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse poliitika ellu viimisel; b) on vaja piirkondlikult integreeritud regionaalpoliitikat ja koostöömeetmeid sisserännanud romade päritoluriikidega; c) kohalikku poliitikat saab läbi viia ainult hästi toimiva Euroopa liikuvuse ning Euroopa ja liikmesriikide diskrimineerimisvastase poliitika raames; |
| --- | --- |

21.

usub siiski, et a) kohalikke omavalitsusi ei peaks jätma üksi põlise või Euroopa-sisese liikuvuse raames tekkinud roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse poliitika ellu viimisel; b) on vaja piirkondlikult integreeritud regionaalpoliitikat ja koostöömeetmeid sisserännanud romade päritoluriikidega; c) kohalikku poliitikat saab läbi viia ainult hästi toimiva Euroopa liikuvuse ning Euroopa ja liikmesriikide diskrimineerimisvastase poliitika raames;

| 22. | usub, et ühelt poolt on hädavajalik, et liikmesriigid võtaksid vastu õigusaktid, mis muudaksid Euroopa diskrimineerimisvastased ja õigusi kaitsvad õigusaktid tõhusaks ja kohaldatavaks, samas kui teiselt poolt tuleks käivitada pikaajaline protsess, mille aluseks oleks kohalike ja piirkondliku omavalitsuste poliitika järgmistes valdkondades: diskrimineerimise vastu võitlemine, kodanikuühiskonna kaasamine, romade aktiivne osalemine, teadlikkus soolisest mõõtmest ja kultuuridevaheline lähenemisviis; |
| --- | --- |

22.

usub, et ühelt poolt on hädavajalik, et liikmesriigid võtaksid vastu õigusaktid, mis muudaksid Euroopa diskrimineerimisvastased ja õigusi kaitsvad õigusaktid tõhusaks ja kohaldatavaks, samas kui teiselt poolt tuleks käivitada pikaajaline protsess, mille aluseks oleks kohalike ja piirkondliku omavalitsuste poliitika järgmistes valdkondades: diskrimineerimise vastu võitlemine, kodanikuühiskonna kaasamine, romade aktiivne osalemine, teadlikkus soolisest mõõtmest ja kultuuridevaheline lähenemisviis;

| 23. | on teadlik, et romade kaasamise poliitika sellistes valdkondades nagu laste ja noorte haridus, tööturule integreerimine ning tervishoiu- ja eluasemega seotud tingimuste parandamine tuleks täiel määral kaasata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikasse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

23.

on teadlik, et romade kaasamise poliitika sellistes valdkondades nagu laste ja noorte haridus, tööturule integreerimine ning tervishoiu- ja eluasemega seotud tingimuste parandamine tuleks täiel määral kaasata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikasse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks;

| 24. | nõustub Euroopa Komisjoniga, et esmane eesmärk on osalusühiskond, mitte uut tüüpi etniline segregatsioon: seetõttu on väga oluline, et riiklik poliitika oleks konkreetselt, kuid mitte üksnes romadele suunatud. Algatused peavad olema osa laiemast poliitikast ja liikmesriikide riiklikest kavadest sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks ELis. Lisaks sellele peab lähenemisviis olema terviklik ja mitmekülgne ning arvestama sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuseni viivate tegurite keerukust ja omavahelist sõltuvust; |
| --- | --- |

24.

nõustub Euroopa Komisjoniga, et esmane eesmärk on osalusühiskond, mitte uut tüüpi etniline segregatsioon: seetõttu on väga oluline, et riiklik poliitika oleks konkreetselt, kuid mitte üksnes romadele suunatud. Algatused peavad olema osa laiemast poliitikast ja liikmesriikide riiklikest kavadest sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks ELis. Lisaks sellele peab lähenemisviis olema terviklik ja mitmekülgne ning arvestama sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuseni viivate tegurite keerukust ja omavahelist sõltuvust;

| 25. | on teadlik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kesksest ja strateegilisest rollist üldsuse teadlikkuse tõstmisel, rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimise vastu võitlemisel kohalikes kogukondades ning kultuuridevahelise ühiskonna edendamisel; palub, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid ka kasutada vajalikke vahendeid massimeedia levitatud negatiivsetele stereotüüpidele vastu seismiseks, et edendada eetiliselt korrektset teavet ja soodustada mittediskrimineeriva avaliku arvamuse kujunemist; |
| --- | --- |

25.

on teadlik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kesksest ja strateegilisest rollist üldsuse teadlikkuse tõstmisel, rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimise vastu võitlemisel kohalikes kogukondades ning kultuuridevahelise ühiskonna edendamisel; palub, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid ka kasutada vajalikke vahendeid massimeedia levitatud negatiivsetele stereotüüpidele vastu seismiseks, et edendada eetiliselt korrektset teavet ja soodustada mittediskrimineeriva avaliku arvamuse kujunemist;

| 26. | leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne ja strateegiline roll roma kogukonna kui kaasamisprotsessist teadlike osaliste ressursside väärtustamisel, romade teavitamisel nende õigustest ja alt-üles suunalisel osalemisel romade valitsusvälistes organisatsioonides ja kodanikuühiskonna organisatsioonides; |
| --- | --- |

26.

leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne ja strateegiline roll roma kogukonna kui kaasamisprotsessist teadlike osaliste ressursside väärtustamisel, romade teavitamisel nende õigustest ja alt-üles suunalisel osalemisel romade valitsusvälistes organisatsioonides ja kodanikuühiskonna organisatsioonides;

| 27. | leiab, et roma kogukonna eraldatuse vastane poliitika nõuab erikavasid ja lisarahastamist: laste eelkooli- ja koolikeskkonda integreerimine koos sellise eritoetusega nagu kultuurivahendus ja ühistransport; tööturule sisenemise stiimulid (nt oskuste kvalifitseerimine või mikrokrediit), eesmärgiga vältida eraldatud tööturgude tekkimist; samuti erimeetmed kõige haavatavamatele ja kõige suuremas ohus olevatele elanikkonnarühmadele, nt naistele; sellise linna- ja eluasemepoliitika vastuvõtmine, mis ei oleks marginaliseeriv; |
| --- | --- |

27.

leiab, et roma kogukonna eraldatuse vastane poliitika nõuab erikavasid ja lisarahastamist: laste eelkooli- ja koolikeskkonda integreerimine koos sellise eritoetusega nagu kultuurivahendus ja ühistransport; tööturule sisenemise stiimulid (nt oskuste kvalifitseerimine või mikrokrediit), eesmärgiga vältida eraldatud tööturgude tekkimist; samuti erimeetmed kõige haavatavamatele ja kõige suuremas ohus olevatele elanikkonnarühmadele, nt naistele; sellise linna- ja eluasemepoliitika vastuvõtmine, mis ei oleks marginaliseeriv;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste peamised eesmärgid seoses romade sotsiaalse ja majandusliku integratsiooniga Euroopas

| 28. | leiab, et kohalikel omavalitsustel võib linnaplaneerimise ja eluasemepoliitika volituste piires olla strateegiline roll, millel võib olla romade tõrjutust soodustavate ja neid ohtu seadvate tingimuste väljajuurimisel väga suur mõju. Sellistel eluasemelahendustel, mis ei eralda ega diskrimineeri ning millega suudetakse saada lahti ebaseaduslikest laagritest, kus roma kogukond tihtipeale ikka elab, võib olla positiivne mõju romade tervishoiule ning võimalusele saada juurdepääs haridusele ja tööturule. Euroopa Parlament on just hiljuti võtnud sellise poliitika toetamiseks konkreetselt romadele suunatud meetmeid, millega laiendatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamisala kõikide liikmesriikide tõrjutud rühmadele suunatud eluasemeprogrammidele; |
| --- | --- |

28.

leiab, et kohalikel omavalitsustel võib linnaplaneerimise ja eluasemepoliitika volituste piires olla strateegiline roll, millel võib olla romade tõrjutust soodustavate ja neid ohtu seadvate tingimuste väljajuurimisel väga suur mõju. Sellistel eluasemelahendustel, mis ei eralda ega diskrimineeri ning millega suudetakse saada lahti ebaseaduslikest laagritest, kus roma kogukond tihtipeale ikka elab, võib olla positiivne mõju romade tervishoiule ning võimalusele saada juurdepääs haridusele ja tööturule. Euroopa Parlament on just hiljuti võtnud sellise poliitika toetamiseks konkreetselt romadele suunatud meetmeid, millega laiendatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamisala kõikide liikmesriikide tõrjutud rühmadele suunatud eluasemeprogrammidele;

| 29. | rõhutab, et ELi poliitika ja programmid romade sotsiaalseks integreerimiseks on loonud lisaväärtust ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks, eelkõige hariduse ja vaesuse kaotamise valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ELi poliitika ja programmid romade sotsiaalseks integreerimiseks on loonud lisaväärtust ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks, eelkõige hariduse ja vaesuse kaotamise valdkonnas;

| 30. | leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib võrdsete võimaluste, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ning raseduse ja sünnitusega seotud õiguste kaitse poliitika volituste piires olla strateegiline roll roma naiste mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemise strateegias, ekspluateerivate tingimuste kaotamisel, naistele tervishoiuteenustele ja haridusele juurdepääsu tagamisel ning naiste vastu suunatud pere- ja sotsiaalse vägivalla vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

30.

leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib võrdsete võimaluste, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ning raseduse ja sünnitusega seotud õiguste kaitse poliitika volituste piires olla strateegiline roll roma naiste mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemise strateegias, ekspluateerivate tingimuste kaotamisel, naistele tervishoiuteenustele ja haridusele juurdepääsu tagamisel ning naiste vastu suunatud pere- ja sotsiaalse vägivalla vastu võitlemisel;

| 31. | leiab, et kohalikel omavalitsustel võib lastekaitse, lapsehooldusteenuste ja hariduse saamise õiguse edendamise poliitika volituste piires olla strateegiline roll tagamaks, et romade lapsed kaasatakse eelkooli- ja koolisüsteemi, terviseprobleemide ennetamisse ja tervisekaitsesse ning ühiskondlikkusse ja sporditegevusse, mis on mõeldud elanikkonnale tervikuna, ning aidata sellega juba varases eas kõrvaldada tõrjutuse põhjused, edendada võrdseid võimalusi, kaotada kultuurilised eelarvamused ja stereotüübid ning aidata inimestel harmooniliselt koos elada; |
| --- | --- |

31.

leiab, et kohalikel omavalitsustel võib lastekaitse, lapsehooldusteenuste ja hariduse saamise õiguse edendamise poliitika volituste piires olla strateegiline roll tagamaks, et romade lapsed kaasatakse eelkooli- ja koolisüsteemi, terviseprobleemide ennetamisse ja tervisekaitsesse ning ühiskondlikkusse ja sporditegevusse, mis on mõeldud elanikkonnale tervikuna, ning aidata sellega juba varases eas kõrvaldada tõrjutuse põhjused, edendada võrdseid võimalusi, kaotada kultuurilised eelarvamused ja stereotüübid ning aidata inimestel harmooniliselt koos elada;

| 32. | soovib, et sellise avaliku poliitika elluviimiseks oleks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurem ja laiem juurdepääs ELi fondidele (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond), mida võiks kasutada romade kaasamise programmide arendamiseks; samuti soovib ta, et paraneks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võime koostada ja viia ellu kaasamist soodustavat poliitikat ning rõhutab, et selliste protsesside toetamiseks tuleb pakkuda teavet ja tehnilist abi, seda muu hulgas selleks, et ei võetaks killustatud ja üksikuid meetmeid, millel ei ole probleemile struktuurilist mõju; |
| --- | --- |

32.

soovib, et sellise avaliku poliitika elluviimiseks oleks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suurem ja laiem juurdepääs ELi fondidele (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond), mida võiks kasutada romade kaasamise programmide arendamiseks; samuti soovib ta, et paraneks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võime koostada ja viia ellu kaasamist soodustavat poliitikat ning rõhutab, et selliste protsesside toetamiseks tuleb pakkuda teavet ja tehnilist abi, seda muu hulgas selleks, et ei võetaks killustatud ja üksikuid meetmeid, millel ei ole probleemile struktuurilist mõju;

| 33. | leiab, et komisjoni koordineeriv roll on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks keskse tähtsusega, kui otsustatakse, kuidas oleks kõige parem tutvustada häid tavasid ja jagada teavet heade kogemuste kohta, kujundatakse lähenemisviiside mudelid ja levitatakse neid, jälgitakse poliitika elluviimist ja toetatakse nii liikmesriikide kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna osaliste vahelist arvamustevahetust ning ka võrgustike loomist; |
| --- | --- |

33.

leiab, et komisjoni koordineeriv roll on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks keskse tähtsusega, kui otsustatakse, kuidas oleks kõige parem tutvustada häid tavasid ja jagada teavet heade kogemuste kohta, kujundatakse lähenemisviiside mudelid ja levitatakse neid, jälgitakse poliitika elluviimist ja toetatakse nii liikmesriikide kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna osaliste vahelist arvamustevahetust ning ka võrgustike loomist;

| 34. | rõhutab, et roma kogukond liikmesriikides, kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ei ole ühtne ning seetõttu on vaja erinevaid lahendusi, milles võetakse arvesse erinevat ajaloolist, geograafilist, majanduslikku, sotsiaalset, kultuurilist ja regulatiivset konteksti (eelkõige roma rändrahvaste puhul, kelle liikmed võivad olla ELi või kolmandate riikide kodanikud, kodakondsuseta isikud või põgenikud) ning samuti seda, et see keeruline olukord põhjustab mitte ainult riikidele, vaid ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele probleeme tõhusate kaasamise strateegiate valimisel ja katsetamisel ning üldsuse ja kodanikuühiskonna hoiakutes positiivsete muutuste toetamisel; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et roma kogukond liikmesriikides, kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ei ole ühtne ning seetõttu on vaja erinevaid lahendusi, milles võetakse arvesse erinevat ajaloolist, geograafilist, majanduslikku, sotsiaalset, kultuurilist ja regulatiivset konteksti (eelkõige roma rändrahvaste puhul, kelle liikmed võivad olla ELi või kolmandate riikide kodanikud, kodakondsuseta isikud või põgenikud) ning samuti seda, et see keeruline olukord põhjustab mitte ainult riikidele, vaid ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele probleeme tõhusate kaasamise strateegiate valimisel ja katsetamisel ning üldsuse ja kodanikuühiskonna hoiakutes positiivsete muutuste toetamisel;

| 35. | peab ka vajalikuks rõhutada, et üldiselt võib sotsiaalne tõrjutus ja vaesus viia seda kogevate inimeste ebasotsiaalse või ebaseadusliku käitumiseni, mis tugevdab elanikkonnas ebaturvalisuse ja avaliku korra ohtusattumise tunnet, põhjustab sotsiaalsete ärevust ja sellele võidakse reageerida diskrimineerivalt või põlgavalt. Roma kogukonna puhul põhjustab see sotsiaalvõrku kaasamisele täiendavaid takistusi. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib piirkonna turvalisuse ja kohaliku politsei volituste piires olla koostöös avaliku korra kaitsjatega strateegiline roll seaduste järelevalve ja nendest kinnipidamise tagamisel, kodanike turvalisuse ja rahuliku kooseksisteerimise tagamisel ning ka tervete kogukondade kriminaliseerimise vältimisel; |
| --- | --- |

35.

peab ka vajalikuks rõhutada, et üldiselt võib sotsiaalne tõrjutus ja vaesus viia seda kogevate inimeste ebasotsiaalse või ebaseadusliku käitumiseni, mis tugevdab elanikkonnas ebaturvalisuse ja avaliku korra ohtusattumise tunnet, põhjustab sotsiaalsete ärevust ja sellele võidakse reageerida diskrimineerivalt või põlgavalt. Roma kogukonna puhul põhjustab see sotsiaalvõrku kaasamisele täiendavaid takistusi. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib piirkonna turvalisuse ja kohaliku politsei volituste piires olla koostöös avaliku korra kaitsjatega strateegiline roll seaduste järelevalve ja nendest kinnipidamise tagamisel, kodanike turvalisuse ja rahuliku kooseksisteerimise tagamisel ning ka tervete kogukondade kriminaliseerimise vältimisel;

| 36. | on kindlalt otsustanud teha komisjoni, Euroopa organisatsioonide ja liikmesriikidega koostööd poliitika sidususe ja ühtlustatuse suurendamiseks, heade tavade kinnistamiseks, saavutatud tulemuste levitamiseks, suurema teadlikkuse edendamiseks kohalikes ametiasutustes ning kohalike omavalitsuste programmide koostamise suutlikkuse parandamiseks, et viia ellu projekte, mis kaotavad romade igasuguse diskrimineerimise ja eraldatuse ning edendavad nende kaasatust; |
| --- | --- |

36.

on kindlalt otsustanud teha komisjoni, Euroopa organisatsioonide ja liikmesriikidega koostööd poliitika sidususe ja ühtlustatuse suurendamiseks, heade tavade kinnistamiseks, saavutatud tulemuste levitamiseks, suurema teadlikkuse edendamiseks kohalikes ametiasutustes ning kohalike omavalitsuste programmide koostamise suutlikkuse parandamiseks, et viia ellu projekte, mis kaotavad romade igasuguse diskrimineerimise ja eraldatuse ning edendavad nende kaasatust;

| 37. | on kindlalt otsustanud heisata 27. jaanuaril 2011. aastal, ÜRO rahvusvahelisel holokausti ohvrite mälestamise päeval Regioonide Komitee peahoones romade lipp roma kogukonna genotsiidi (Porajmos) sümboolseks mälestamiseks, et toetada sellega 2010. aastal – vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastal – algatatud roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse protsessi; ning teeb liikmesriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ettepaneku teha sama, et näidata oma pühendumust sotsiaalse kaasatuse protsessile ja diskrimineerimise vastu võitlemisele. |
| --- | --- |

37.

on kindlalt otsustanud heisata 27. jaanuaril 2011. aastal, ÜRO rahvusvahelisel holokausti ohvrite mälestamise päeval Regioonide Komitee peahoones romade lipp roma kogukonna genotsiidi (Porajmos) sümboolseks mälestamiseks, et toetada sellega 2010. aastal – vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastal – algatatud roma kogukonna sotsiaalse kaasatuse protsessi; ning teeb liikmesriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ettepaneku teha sama, et näidata oma pühendumust sotsiaalse kaasatuse protsessile ja diskrimineerimise vastu võitlemisele.

Brüssel, 1. detsember 2010.

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  Tõlkija märkus: termin on muutunud. Varasem termin „romi” on asendatud terminiga „roma”, v.a varasemate dokumentide pealkirjades.

1

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/28

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine”

2011/C 42/06

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab, et komisjon on rohelise raamatuga kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta algatanud üleeuroopalise arutelu Euroopa loome- ja innovatsioonikeskkonna parandamiseks vajalike tingimuste üle, et parandada kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali, mis aitab tõsta majanduskasvu ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

—

tervitab, et komisjon on rohelise raamatuga kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta algatanud üleeuroopalise arutelu Euroopa loome- ja innovatsioonikeskkonna parandamiseks vajalike tingimuste üle, et parandada kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali, mis aitab tõsta majanduskasvu ja luua uusi töökohti;

| — | tunneb heameelt, et Euroopa tasandil tunnustatakse üha enam kultuuri- ja loomemajanduse rolli loovuse ja innovatsiooni toetamisel; |
| --- | --- |

—

tunneb heameelt, et Euroopa tasandil tunnustatakse üha enam kultuuri- ja loomemajanduse rolli loovuse ja innovatsiooni toetamisel;

| — | tuletab meelde, et enamikus liikmesriikides kuuluvad kultuuri- ja loomemajanduse kontekstis nimetatavad sektorid – eelkõige kultuur, teadus, haridus, turism ja tööhõive – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda; |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et enamikus liikmesriikides kuuluvad kultuuri- ja loomemajanduse kontekstis nimetatavad sektorid – eelkõige kultuur, teadus, haridus, turism ja tööhõive – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda;

| — | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektide – digitaalse tegevuskava ja teiste algatuste – edukas rakendamine eeldab julget innovatiivsust ning siinkohal on loomemajanduse ülesanne toimida eelkõige interdistsiplinaarsete ja mitmekultuuriliste lahenduste loojana. Seepärast on Euroopal vaja eelarvamustevabasid teerajajaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et luua ühiskondlikke uuendusi ja nende abil tekkivat globaalset äritegevust. |
| --- | --- |

—

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektide – digitaalse tegevuskava ja teiste algatuste – edukas rakendamine eeldab julget innovatiivsust ning siinkohal on loomemajanduse ülesanne toimida eelkõige interdistsiplinaarsete ja mitmekultuuriliste lahenduste loojana. Seepärast on Euroopal vaja eelarvamustevabasid teerajajaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et luua ühiskondlikke uuendusi ja nende abil tekkivat globaalset äritegevust.

| Raportöör | : | Ursula Männle (DE/EPP), Baieri liidumaa maapäeva liige |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Roheline raamat kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta
  KOM(2010) 183 lõplik |

Raportöör

:

Ursula Männle (DE/EPP), Baieri liidumaa maapäeva liige

Viitedokument

:

Roheline raamat kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta

KOM(2010) 183 lõplik

I   SISSEJUHATUS

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kogu Euroopa Liidus suur vastutus kultuuripoliitika elluviimise eest; |
| --- | --- |

1.

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kogu Euroopa Liidus suur vastutus kultuuripoliitika elluviimise eest;

| 2. | tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ka võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kunstilise uuendustegevuse toetamisel (1); |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ka võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kunstilise uuendustegevuse toetamisel (1);

| 3. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on tänu kodanikulähedusele strateegiliselt kõige paremas olukorras erinevate kultuuride ja kultuuritegevustega tegelemiseks. Ka on neil kergem kohalikke ja piirkondlikke kogukondi kaasa tõmmata tõhusama kultuuridevahelise dialoogi edendamisse (2); |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on tänu kodanikulähedusele strateegiliselt kõige paremas olukorras erinevate kultuuride ja kultuuritegevustega tegelemiseks. Ka on neil kergem kohalikke ja piirkondlikke kogukondi kaasa tõmmata tõhusama kultuuridevahelise dialoogi edendamisse (2);

| 4. | märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kodanikke tõhusalt kaasa tõmmata, et viimased võtaksid osa loometegevusest (3) ja uuenduslikest protsessidest; |
| --- | --- |

4.

märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kodanikke tõhusalt kaasa tõmmata, et viimased võtaksid osa loometegevusest (3) ja uuenduslikest protsessidest;

| 5. | tuletab meelde, et kultuuri- ja loomemajandus annab suure panuse kohalikku, piirkondlikku ja linnaarengusse, sest tänu kultuuri- ja loomemajandusele muudetakse Euroopa linnu ja piirkondi atraktiivsemaks, arendatakse jätkusuutlikku turismi ja luuakse uusi töö saamise võimalusi. Kultuuri- ja loomemajandus on Euroopa konkurentsivõimelise ja innovaatilise turumajanduse jaoks esmatähtis (4); |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et kultuuri- ja loomemajandus annab suure panuse kohalikku, piirkondlikku ja linnaarengusse, sest tänu kultuuri- ja loomemajandusele muudetakse Euroopa linnu ja piirkondi atraktiivsemaks, arendatakse jätkusuutlikku turismi ja luuakse uusi töö saamise võimalusi. Kultuuri- ja loomemajandus on Euroopa konkurentsivõimelise ja innovaatilise turumajanduse jaoks esmatähtis (4);

| 6. | võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjoni taotlusel 2006. aastal KEA European Affairs koostatud uuringust kultuurimajanduse kohta lähtub, et kultuurimajandus ise on väga dünaamiline majandusaktiivsuse ja töökohtade loomise seisukohalt. 2004. aastal ulatus selle sektori töötajate arv 5,8 miljonini ehk siis 3,1 %-ni 25-liikmelise ELi kogutööjõust. 2003. aastal andis kultuurimajandus umbes 2,6 % ELi SKPst ning aastatel 1999–2003 oli majanduskasv selles sektoris märkimisväärselt suurem kui teistes sektorites (5); |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjoni taotlusel 2006. aastal KEA European Affairs koostatud uuringust kultuurimajanduse kohta lähtub, et kultuurimajandus ise on väga dünaamiline majandusaktiivsuse ja töökohtade loomise seisukohalt. 2004. aastal ulatus selle sektori töötajate arv 5,8 miljonini ehk siis 3,1 %-ni 25-liikmelise ELi kogutööjõust. 2003. aastal andis kultuurimajandus umbes 2,6 % ELi SKPst ning aastatel 1999–2003 oli majanduskasv selles sektoris märkimisväärselt suurem kui teistes sektorites (5);

| 7. | võtab samuti teadmiseks, et Euroopa Komisjon kinnitab rohelises raamatus, et digitaalne revolutsioon võimaldab kultuuri- ja loomemajandusel saavutada suurema majanduskasvu. Kultuuri- ja loomemajandus seisab silmitsi olukorraga, mida iseloomustab kiire areng ja kus (globaalsel) digitaalsel info- ja kommunikatsioonitehnoloogial on suur mõju kõigile väärtusahelasse kuuluvatele sektoritele; |
| --- | --- |

7.

võtab samuti teadmiseks, et Euroopa Komisjon kinnitab rohelises raamatus, et digitaalne revolutsioon võimaldab kultuuri- ja loomemajandusel saavutada suurema majanduskasvu. Kultuuri- ja loomemajandus seisab silmitsi olukorraga, mida iseloomustab kiire areng ja kus (globaalsel) digitaalsel info- ja kommunikatsioonitehnoloogial on suur mõju kõigile väärtusahelasse kuuluvatele sektoritele;

| 8. | märgib, et kui info- ja kommunikatsioonitehnoloogia täispotentsiaal kasutatakse ära nii, et seejuures arvestatakse nõuetekohaselt lõppkasutajate, kultuurilise sisu pakkujate ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakkujate huvidega, ning kui traditsioonilisi tootmis- ja vahendamistavasid uuendatakse, võib see anda loovisikutele juurdepääsu suuremale publikule ja rohkematele turgudele ning kodanikele mitmekesisemad valikud kultuurivaldkonnas; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kui info- ja kommunikatsioonitehnoloogia täispotentsiaal kasutatakse ära nii, et seejuures arvestatakse nõuetekohaselt lõppkasutajate, kultuurilise sisu pakkujate ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakkujate huvidega, ning kui traditsioonilisi tootmis- ja vahendamistavasid uuendatakse, võib see anda loovisikutele juurdepääsu suuremale publikule ja rohkematele turgudele ning kodanikele mitmekesisemad valikud kultuurivaldkonnas;

| 9. | tunneb selle taustal head meelt, et komisjon arendab kolme peamist poliitikavaldkonda, millel on oluline mõju kultuuri- ja loomemajanduse raamtingimustele digitaalses keskkonnas ning mis lepiti kokku varem peetud konsultatsioonide käigus:






  — | „Euroopa digitaalne tegevuskava”, mis on üks seitsmest Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektist; |
| --- | --- | --- |

9.

tunneb selle taustal head meelt, et komisjon arendab kolme peamist poliitikavaldkonda, millel on oluline mõju kultuuri- ja loomemajanduse raamtingimustele digitaalses keskkonnas ning mis lepiti kokku varem peetud konsultatsioonide käigus:

—

„Euroopa digitaalne tegevuskava”, mis on üks seitsmest Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektist;

| — | suurprojekt „Innovatiivne liit”, mille raames võetakse konkreetsed meetmed, et tugevdada kultuuri- ja loomemajanduse rolli innovatsiooni ja struktuurimuutuste allikana; |
| --- | --- |

—

suurprojekt „Innovatiivne liit”, mille raames võetakse konkreetsed meetmed, et tugevdada kultuuri- ja loomemajanduse rolli innovatsiooni ja struktuurimuutuste allikana;

| — | ELi intellektuaalomandi õiguste strateegia, kus rõhutatakse loomulikult õiguste kasutamist ja haldamist, tasakaalu kaitse ja loometegevuse jätkusuutlikkuse ning vajaduse vahel arendada uusi teenuseid ja ettevõtlusmudeleid. |
| --- | --- |

—

ELi intellektuaalomandi õiguste strateegia, kus rõhutatakse loomulikult õiguste kasutamist ja haldamist, tasakaalu kaitse ja loometegevuse jätkusuutlikkuse ning vajaduse vahel arendada uusi teenuseid ja ettevõtlusmudeleid.

II   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 10. | tervitab, et komisjon on rohelise raamatuga kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta algatanud üleeuroopalise arutelu Euroopa loome- ja innovatsioonikeskkonna parandamiseks vajalike tingimuste üle, et parandada kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali, mis aitab tõsta majanduskasvu ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

10.

tervitab, et komisjon on rohelise raamatuga kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta algatanud üleeuroopalise arutelu Euroopa loome- ja innovatsioonikeskkonna parandamiseks vajalike tingimuste üle, et parandada kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali, mis aitab tõsta majanduskasvu ja luua uusi töökohti;

| 11. | kiidab heaks, et rohelises raamatus tunnustatakse kultuuri läbivalt kui kohaliku ja piirkondliku arengu vahendit; |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks, et rohelises raamatus tunnustatakse kultuuri läbivalt kui kohaliku ja piirkondliku arengu vahendit;

| 12. | tunneb heameelt, et Euroopa tasandil tunnustatakse üha enam kultuuri- ja loomemajanduse rolli loovuse ja innovatsiooni toetamisel; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt, et Euroopa tasandil tunnustatakse üha enam kultuuri- ja loomemajanduse rolli loovuse ja innovatsiooni toetamisel;

| 13. | arvab, et innovatsioonipoliitika võib nii Euroopa ja riigi kui ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil luua sidemeid kultuuri- ja loomemajandusega; |
| --- | --- |

13.

arvab, et innovatsioonipoliitika võib nii Euroopa ja riigi kui ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil luua sidemeid kultuuri- ja loomemajandusega;

| 14. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust võtta suurprojektides arvesse kultuuri- ja loomemajanduse vajadusi ning leiab, et see on täielikus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 167; |
| --- | --- |

14.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust võtta suurprojektides arvesse kultuuri- ja loomemajanduse vajadusi ning leiab, et see on täielikus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 167;

| 15. | tuletab meelde, et enamikus liikmesriikides kuuluvad kultuuri- ja loomemajanduse kontekstis nimetatavad sektorid – eelkõige kultuur, teadus, haridus, turism ja tööhõive – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et enamikus liikmesriikides kuuluvad kultuuri- ja loomemajanduse kontekstis nimetatavad sektorid – eelkõige kultuur, teadus, haridus, turism ja tööhõive – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda;

| 16. | rõhutab, et kultuuri- ja loomemajandus ei ole mitte ainult esmatähtis arengu, tööhõive ja konkurentsivõime seisukohast, vaid et kultuuri- ja loomemajandus võib aidata edendada ka kultuurilist identiteeti ja mitmekesisust kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kultuuri- ja loomemajandus ei ole mitte ainult esmatähtis arengu, tööhõive ja konkurentsivõime seisukohast, vaid et kultuuri- ja loomemajandus võib aidata edendada ka kultuurilist identiteeti ja mitmekesisust kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 17. | märgib, et kohalikel omavalitsustel on suur roll infrastruktuuri (proovi-, etenduste ja tootmisruumid), strateegia ja planeerimise (kultuuristrateegiad, algatused valdkonna arendamiseks) ning võrgustike edendamisel. Kohalikud omavalitsused toetavad ka kunsti- ja kultuuriürituste toimumiskohti ning ulatuslikke investeeringuid noortesse loomingulistesse talentidesse; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kohalikel omavalitsustel on suur roll infrastruktuuri (proovi-, etenduste ja tootmisruumid), strateegia ja planeerimise (kultuuristrateegiad, algatused valdkonna arendamiseks) ning võrgustike edendamisel. Kohalikud omavalitsused toetavad ka kunsti- ja kultuuriürituste toimumiskohti ning ulatuslikke investeeringuid noortesse loomingulistesse talentidesse;

| 18. | tuletab meelde mitmekesisuse ja mitmekeelsuse olulisust kui Euroopa eripära, mis aitab loovust suurendada; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde mitmekesisuse ja mitmekeelsuse olulisust kui Euroopa eripära, mis aitab loovust suurendada;

| 19. | kutsub üles pöörama kultuuri- ja loomemajanduses piisavalt tähelepanu haavatavatele rühmadele; |
| --- | --- |

19.

kutsub üles pöörama kultuuri- ja loomemajanduses piisavalt tähelepanu haavatavatele rühmadele;

| 20. | leiab, et loomemajanduse edukat arengut soodustava raamistiku loomine Euroopa Liidu liikmesriikides tooks Euroopa tasandil suurt lisaväärtust ja võiks isegi aidata ELi liikmesriikides, piirkondades ja linnades käivitada programme ja algatusi, mis tugevdaksid peamiste osaliste koostööd; |
| --- | --- |

20.

leiab, et loomemajanduse edukat arengut soodustava raamistiku loomine Euroopa Liidu liikmesriikides tooks Euroopa tasandil suurt lisaväärtust ja võiks isegi aidata ELi liikmesriikides, piirkondades ja linnades käivitada programme ja algatusi, mis tugevdaksid peamiste osaliste koostööd;

| 21. | rõhutab, kui oluline on kohalik ja piirkondlik tasand kultuuri- ja loomemajanduse arengus Euroopas ning soovitab seetõttu komisjonil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rohelise raamatu järelmeetmetesse kaasata; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui oluline on kohalik ja piirkondlik tasand kultuuri- ja loomemajanduse arengus Euroopas ning soovitab seetõttu komisjonil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rohelise raamatu järelmeetmetesse kaasata;

| 22. | kinnitab vajadust suurendada Euroopa investeeringuid arukatesse, jätkusuutlikesse ja kaasavatesse uutesse ressurssidesse; |
| --- | --- |

22.

kinnitab vajadust suurendada Euroopa investeeringuid arukatesse, jätkusuutlikesse ja kaasavatesse uutesse ressurssidesse;

| 23. | leiab, et kõik valitsemistasandid peavad pakkuma väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele eritoetust, sest neil on sobivad eeldused leida uusi talente ning tugevdada kultuuri- ja loomemajanduse arengut Euroopas; |
| --- | --- |

23.

leiab, et kõik valitsemistasandid peavad pakkuma väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele eritoetust, sest neil on sobivad eeldused leida uusi talente ning tugevdada kultuuri- ja loomemajanduse arengut Euroopas;

| 24. | tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kultuuri- ja loomemajanduse edukalt oma arengustrateegiatesse kaasanud ning see on aidanud tugevdada kohalikku majandust; eelkõige on kohalikul ja piirkondlikul tasandil võimalik luua noorte artistide võrgustikke ja andmebaase, edendada noorte kunsti- ja kultuurialast koolitust, aidata noortel artistidel muutuda professionaalsemaks, käivitada multimeediat kasutavaid ja multikultuurseid eksperimente, pakkuda noorte artistide tööde esituseks ruume, innustada noore publiku kunsti- ja kultuurielamust, toetada noorte kunsti- ja kultuurialaste ühingute moodustamist ning edendada innovatsiooni kohalike tavade ja kutsealade valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kultuuri- ja loomemajanduse edukalt oma arengustrateegiatesse kaasanud ning see on aidanud tugevdada kohalikku majandust; eelkõige on kohalikul ja piirkondlikul tasandil võimalik luua noorte artistide võrgustikke ja andmebaase, edendada noorte kunsti- ja kultuurialast koolitust, aidata noortel artistidel muutuda professionaalsemaks, käivitada multimeediat kasutavaid ja multikultuurseid eksperimente, pakkuda noorte artistide tööde esituseks ruume, innustada noore publiku kunsti- ja kultuurielamust, toetada noorte kunsti- ja kultuurialaste ühingute moodustamist ning edendada innovatsiooni kohalike tavade ja kutsealade valdkonnas;

| 25. | teeb seega ettepaneku luua vajalikud tingimused heade tavade levitamiseks, teadmiste parandamiseks ning selleks, et luua võrgustikke, kus levitada kogemusi kõnealuste sektorite potentsiaali rakendamise võimaluste kohta; arvestades nende panust, teeb ka ettepaneku hõlmata kultuuri- ja loomemajandus ELi majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse üldise poliitika põhimõtetesse; |
| --- | --- |

25.

teeb seega ettepaneku luua vajalikud tingimused heade tavade levitamiseks, teadmiste parandamiseks ning selleks, et luua võrgustikke, kus levitada kogemusi kõnealuste sektorite potentsiaali rakendamise võimaluste kohta; arvestades nende panust, teeb ka ettepaneku hõlmata kultuuri- ja loomemajandus ELi majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse üldise poliitika põhimõtetesse;

| 26. | soovitab kohaliku ja riikliku tasandi konstruktiivse koostöövahendina kasutada tulemustele orienteeritud kokkuleppeid, kus iga valitsemistasand kohustub tegema tööd kokkulepitud tulemuste nimel, et soodustada kultuuri- ja loomemajanduse arengut kohalikult tasandil; |
| --- | --- |

26.

soovitab kohaliku ja riikliku tasandi konstruktiivse koostöövahendina kasutada tulemustele orienteeritud kokkuleppeid, kus iga valitsemistasand kohustub tegema tööd kokkulepitud tulemuste nimel, et soodustada kultuuri- ja loomemajanduse arengut kohalikult tasandil;

| 27. | märgib, et loovus on kohalike juurtega, mistõttu vajavad kultuuri- ja loomemajandus kohalikke võrgustikke, klastreid, äriinkubaatoreid ning kunsti- ja disainikoolide-, ülikoolide- ja ettevõtetevahelist partnerlust; |
| --- | --- |

27.

märgib, et loovus on kohalike juurtega, mistõttu vajavad kultuuri- ja loomemajandus kohalikke võrgustikke, klastreid, äriinkubaatoreid ning kunsti- ja disainikoolide-, ülikoolide- ja ettevõtetevahelist partnerlust;

| 28. | kutsub kunsti- ja disainikoole ja ülikoole tegema tihedat koostööd teiste valdkondade õppeasutustega eesmärgiga luua uusi ühendusi ning muid struktuurilisi ja rakenduslikke lahendusi, mille tulemusena loodaks täiesti uusi Euroopa tooteid ja teenuseid, mis oleksid globaalse äritegevuse edu teerajajad. Sageli on otsustav edutegur eelarvamuste puudumine noorte mõtlemises; |
| --- | --- |

28.

kutsub kunsti- ja disainikoole ja ülikoole tegema tihedat koostööd teiste valdkondade õppeasutustega eesmärgiga luua uusi ühendusi ning muid struktuurilisi ja rakenduslikke lahendusi, mille tulemusena loodaks täiesti uusi Euroopa tooteid ja teenuseid, mis oleksid globaalse äritegevuse edu teerajajad. Sageli on otsustav edutegur eelarvamuste puudumine noorte mõtlemises;

| 29. | märgib, et kultuuritegevust võidakse kasutada ka sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks, sest kultuuritegevus arendab kultuuridevahelist mõistmist ning loob tugevad ja positiivsed suhted erinevatest töö- ja koolikeskkondadest pärit inimeste vahel, mis parandab kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali; |
| --- | --- |

29.

märgib, et kultuuritegevust võidakse kasutada ka sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks, sest kultuuritegevus arendab kultuuridevahelist mõistmist ning loob tugevad ja positiivsed suhted erinevatest töö- ja koolikeskkondadest pärit inimeste vahel, mis parandab kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali;

| 30. | tuletab meelde, et Euroopa kultuuriline mitmekesisus on märkimisväärne majandus- ja konkurentsieelis; soovitab kultuuri investeerimist kasutada Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ning kultuuridevahelise dialoogi toetamiseks, et tugevdada kultuurilist ja sotsiaalset integratsiooni; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et Euroopa kultuuriline mitmekesisus on märkimisväärne majandus- ja konkurentsieelis; soovitab kultuuri investeerimist kasutada Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ning kultuuridevahelise dialoogi toetamiseks, et tugevdada kultuurilist ja sotsiaalset integratsiooni;

| 31. | kordab, et selleks, et kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali saaks edukalt kasutada, peab Euroopa Liit keskenduma kultuurilistes püüdlustes kultuuri mittemateriaalsete väärtuste ühiskondlikule tähtsusele. Seetõttu rõhutab komitee, et ühiskondliku loovuse allikate kasutamise ja kultuuritööstuse õitsengu eeltingimusteks on kultuurialase hariduse edendamine ja kultuurialane koostöö. Kultuur eksisteerib ilma kultuurimajanduseta, aga kultuurimajandus ilma kultuurita ei eksisteeri (6); |
| --- | --- |

31.

kordab, et selleks, et kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali saaks edukalt kasutada, peab Euroopa Liit keskenduma kultuurilistes püüdlustes kultuuri mittemateriaalsete väärtuste ühiskondlikule tähtsusele. Seetõttu rõhutab komitee, et ühiskondliku loovuse allikate kasutamise ja kultuuritööstuse õitsengu eeltingimusteks on kultuurialase hariduse edendamine ja kultuurialane koostöö. Kultuur eksisteerib ilma kultuurimajanduseta, aga kultuurimajandus ilma kultuurita ei eksisteeri (6);

| 32. | leiab, et tuleks teha kindlaks kultuuri- ja loomemajanduse arengu ees seisvad raskused ja/või takistused ning tegeleda nendega asjakohasel poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

32.

leiab, et tuleks teha kindlaks kultuuri- ja loomemajanduse arengu ees seisvad raskused ja/või takistused ning tegeleda nendega asjakohasel poliitilisel tasandil;

| 33. | soovitab komisjonil hinnata struktuurifondide ning kultuurisektori, audiovisuaalmeedia, noorte ja hariduse praeguste ja tulevaste programmide asjakohasust, kaaludes nende potentsiaali loomemajanduse toetamisel; |
| --- | --- |

33.

soovitab komisjonil hinnata struktuurifondide ning kultuurisektori, audiovisuaalmeedia, noorte ja hariduse praeguste ja tulevaste programmide asjakohasust, kaaludes nende potentsiaali loomemajanduse toetamisel;

| 34. | rõhutab eelkõige seda, et Euroopa Liit peaks toetama ja innustama noorte artistide liikuvust Euroopas, artistide rahvusvaheliste võrgustike ja ühenduste loomist ning noorte artistide vahetusprojekte ja loomekülastuspraktikat ELis ja kolmandates riikides; |
| --- | --- |

34.

rõhutab eelkõige seda, et Euroopa Liit peaks toetama ja innustama noorte artistide liikuvust Euroopas, artistide rahvusvaheliste võrgustike ja ühenduste loomist ning noorte artistide vahetusprojekte ja loomekülastuspraktikat ELis ja kolmandates riikides;

| 35. | palub komisjonil võtta rohelise raamatu järelmeetmetes arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisi ja administratiivseid vajadusi; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil võtta rohelise raamatu järelmeetmetes arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisi ja administratiivseid vajadusi;

| 36. | peab vajalikuks võtta vastu ühised näitajad, koodid ja määratlused kultuuri- ja loomemajanduse tööhõive ja turumõjude mõõtmiseks. |
| --- | --- |

36.

peab vajalikuks võtta vastu ühised näitajad, koodid ja määratlused kultuuri- ja loomemajanduse tööhõive ja turumõjude mõõtmiseks.

III   JÄRELDUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 37. | tuletab meelde, et kultuuri- ja loomemajandusel võib Euroopas olla majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil oluline roll; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et kultuuri- ja loomemajandusel võib Euroopas olla majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil oluline roll;

| 38. | rõhutab kultuuri- ja loomemajanduse võtmerolli kultuuri tegevuskava osana, sest see aitab kohalikel kogukondadel ja majandusel saavutada tulemusi väga erinevates poliitikavaldkondades alates majandusarengust kuni hariduse, elukestva õppe, kogukonna turvalisuse ja kriminaalõiguse tegevuskavadeni; |
| --- | --- |

38.

rõhutab kultuuri- ja loomemajanduse võtmerolli kultuuri tegevuskava osana, sest see aitab kohalikel kogukondadel ja majandusel saavutada tulemusi väga erinevates poliitikavaldkondades alates majandusarengust kuni hariduse, elukestva õppe, kogukonna turvalisuse ja kriminaalõiguse tegevuskavadeni;

| 39. | leiab, et kultuuri- ja loomemajanduse kirjeldus peaks hõlmama majutus-, toitlustus- ja turismisektorit; |
| --- | --- |

39.

leiab, et kultuuri- ja loomemajanduse kirjeldus peaks hõlmama majutus-, toitlustus- ja turismisektorit;

| 40. | rõhutab, et kriisijärgses majanduses võib kultuur aidata looval viisil sotsiaalpoliitika eesmärke saavutada, nt toetades sotsiaalvaldkonnas tulemuste saavutamiseks innovatsiooni. Kultuur ja kunst võivad muuta käitumist ja luua uusi sotsiaalseid sidemeid, mis elavdavad kõnealustes valdkondades andekate inimeste loovust; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et kriisijärgses majanduses võib kultuur aidata looval viisil sotsiaalpoliitika eesmärke saavutada, nt toetades sotsiaalvaldkonnas tulemuste saavutamiseks innovatsiooni. Kultuur ja kunst võivad muuta käitumist ja luua uusi sotsiaalseid sidemeid, mis elavdavad kõnealustes valdkondades andekate inimeste loovust;

| 41. | märgib, et seetõttu on kultuuri, kuid eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse panus Euroopa 2020. aasta strateegia (7) elluviimisel väga oluline. |
| --- | --- |

41.

märgib, et seetõttu on kultuuri, kuid eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse panus Euroopa 2020. aasta strateegia (7) elluviimisel väga oluline.

| 42. | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektide – digitaalse tegevuskava ja teiste algatuste – edukas rakendamine eeldab julget innovaatiivsust ning siinkohal on loomemajanduse ülesanne toimida eelkõige interdistsiplinaarsete ja mitmekultuuriliste lahenduste loojana. Seepärast on Euroopal vaja eelarvamustevabasid teerajajaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et luua ühiskondlikke uuendusi ja nende abil tekkivat globaalset äritegevust. |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektide – digitaalse tegevuskava ja teiste algatuste – edukas rakendamine eeldab julget innovaatiivsust ning siinkohal on loomemajanduse ülesanne toimida eelkõige interdistsiplinaarsete ja mitmekultuuriliste lahenduste loojana. Seepärast on Euroopal vaja eelarvamustevabasid teerajajaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et luua ühiskondlikke uuendusi ja nende abil tekkivat globaalset äritegevust.

Brüssel, 1. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 172/2007 fin.

1

(2)  CdR 44/2006 fin.

2

(3)  CdR 11/2006 fin.

3

(4)  Nõukogu järeldused kultuuri panuse kohta piirkondlikku ja kohalikku arengusse, 10. mai 2010.

4

(5)  Euroopa Komisjoni taotlusel 2006. aastal konsultatsioonifirma KEA European Affairs koostatud uuring „Study on the Economy of Culture in Europe” („Uuring kultuurimajanduse kohta Euroopas”).

5

(6)  CdR 172/2007 fin.

6

(7)  CdR 172/2007 fin.

7

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/32

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa koostöö kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist”

2011/C 42/07

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab Euroopa tasandi koostöö seniseid saavutusi kutsehariduse ja -koolituse (edaspidi „kutseharidus”) valdkonnas, mida toetab Kopenhaageni protsess, ja soovib rõhutada, et eelseisval perioodil tuleks põhiliselt keskenduda kõige tõhusamate olemasolevate vahendite, algatuste ja programmide kiirele rakendamisele, lihtsustamisele ja konsolideerimisele; |
| --- | --- |

—

tervitab Euroopa tasandi koostöö seniseid saavutusi kutsehariduse ja -koolituse (edaspidi „kutseharidus”) valdkonnas, mida toetab Kopenhaageni protsess, ja soovib rõhutada, et eelseisval perioodil tuleks põhiliselt keskenduda kõige tõhusamate olemasolevate vahendite, algatuste ja programmide kiirele rakendamisele, lihtsustamisele ja konsolideerimisele;

| — | jagab komisjoni arvamust, et silmas pidades muutusi, mis töökohtade ja sotsiaalsete struktuuride osas tulevikus aset leiavad, näiteks liikumine vähese CO2-heitega majanduse suunas ja elanikkonna vananemine, peab haridus ja koolitus, sealhulgas kutseharidus, vastavalt kohanema. Kutseharidusel on kaks eesmärki – rahuldada Euroopa praegusi ja tulevasi vajadusi oskustööjõu järele ning vähendada samal ajal kriisi sotsiaalset mõju ja hõlbustada kriisist taastumist. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja kiireid reforme, et tagada tipptase ja võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

—

jagab komisjoni arvamust, et silmas pidades muutusi, mis töökohtade ja sotsiaalsete struktuuride osas tulevikus aset leiavad, näiteks liikumine vähese CO2-heitega majanduse suunas ja elanikkonna vananemine, peab haridus ja koolitus, sealhulgas kutseharidus, vastavalt kohanema. Kutseharidusel on kaks eesmärki – rahuldada Euroopa praegusi ja tulevasi vajadusi oskustööjõu järele ning vähendada samal ajal kriisi sotsiaalset mõju ja hõlbustada kriisist taastumist. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja kiireid reforme, et tagada tipptase ja võrdsed võimalused;

| — | rõhutab, et tõhus koostöö kutsehariduse ja rakendamise alal nõuab pidevaid poliitilisi ja halduskontakte kõikide valitsustasandite vahel ja nendepoolset lakkamatut pühendumist. Komisjon peaks seetõttu tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sisulise kaasamise, mis kajastab asjakohaselt nende olulist osa hariduse ja koolituse kesksete partneritena Euroopas; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et tõhus koostöö kutsehariduse ja rakendamise alal nõuab pidevaid poliitilisi ja halduskontakte kõikide valitsustasandite vahel ja nendepoolset lakkamatut pühendumist. Komisjon peaks seetõttu tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sisulise kaasamise, mis kajastab asjakohaselt nende olulist osa hariduse ja koolituse kesksete partneritena Euroopas;

| — | toetab teatise eesmärke suurendada kutsehariduse tähtsust, et soodustada Euroopa tööturu kutseoskuste baasi laiendamist, ja möönab samuti, et lisaks on haridus ja koolitus sotsiaalse osaluse kujundamise ja edasiarendamise vahendid. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise 2010. aasta kontekstis on kutseharidus oluline element ka kõikides strateegiates, mille eesmärk on parandada sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. Välja on selgitatud, et tööjõu kutseoskuste suhteliselt vähene täiendamine võib avaldada ulatuslikku mõju rahvusriigi tulevasele heaolule. |
| --- | --- |

—

toetab teatise eesmärke suurendada kutsehariduse tähtsust, et soodustada Euroopa tööturu kutseoskuste baasi laiendamist, ja möönab samuti, et lisaks on haridus ja koolitus sotsiaalse osaluse kujundamise ja edasiarendamise vahendid. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise 2010. aasta kontekstis on kutseharidus oluline element ka kõikides strateegiates, mille eesmärk on parandada sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. Välja on selgitatud, et tööjõu kutseoskuste suhteliselt vähene täiendamine võib avaldada ulatuslikku mõju rahvusriigi tulevasele heaolule.

| Raportöör | : | Robert Bright (UK/PSE), Newporti linnavolikogu liige |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa koostöö edendamine kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist
  KOM(2010) 296 lõplik |

Raportöör

:

Robert Bright (UK/PSE), Newporti linnavolikogu liige

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa koostöö edendamine kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist

KOM(2010) 296 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab komisjoni rõhuasetust Euroopa kutsehariduse alase koostöö edendamisele, mis toetab Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist; |
| --- | --- |

1.

toetab komisjoni rõhuasetust Euroopa kutsehariduse alase koostöö edendamisele, mis toetab Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist;

| 2. | tervitab Euroopa tasandi koostöö seniseid saavutusi kutsehariduse ja -koolituse (edaspidi „kutseharidus”) valdkonnas, mida toetab Kopenhaageni protsess, ja soovib rõhutada, et eelseisval perioodil tuleks põhiliselt keskenduda kõige tõhusamate olemasolevate vahendite, algatuste ja programmide kiirele rakendamisele, lihtsustamisele ja konsolideerimisele; |
| --- | --- |

2.

tervitab Euroopa tasandi koostöö seniseid saavutusi kutsehariduse ja -koolituse (edaspidi „kutseharidus”) valdkonnas, mida toetab Kopenhaageni protsess, ja soovib rõhutada, et eelseisval perioodil tuleks põhiliselt keskenduda kõige tõhusamate olemasolevate vahendite, algatuste ja programmide kiirele rakendamisele, lihtsustamisele ja konsolideerimisele;

| 3. | usub, et tihedam teabe- ja kogemuste vahetus liikmesriikide vahel kõikidel tasanditel toob märkimisväärset kasu, peab väga oluliseks parimate tavade levitamist komisjoni poolt ning lubab vajaduse korral toetada seda laadi tegevust oma liikmete ja võrgustike kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

3.

usub, et tihedam teabe- ja kogemuste vahetus liikmesriikide vahel kõikidel tasanditel toob märkimisväärset kasu, peab väga oluliseks parimate tavade levitamist komisjoni poolt ning lubab vajaduse korral toetada seda laadi tegevust oma liikmete ja võrgustike kaasamise kaudu;

| 4. | kinnitab veel kord oma toetust konkurentsivõime ja innovatsiooni eesmärkide saavutamisele 2020. aastaks ja tunnistab, et kõnealuste eesmärkide saavutamiseks tuleb jätkata pidevaid investeeringuid haridusse ja koolitusse, eelkõige majandusliku ebakindluse ajal; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord oma toetust konkurentsivõime ja innovatsiooni eesmärkide saavutamisele 2020. aastaks ja tunnistab, et kõnealuste eesmärkide saavutamiseks tuleb jätkata pidevaid investeeringuid haridusse ja koolitusse, eelkõige majandusliku ebakindluse ajal;

| 5. | jagab komisjoni arvamust, et silmas pidades muutusi, mis töökohtade ja sotsiaalsete struktuuride osas tulevikus aset leiavad, näiteks liikumine vähese CO2-heitega majanduse suunas ja elanikkonna vananemine, peab haridus ja koolitus, sealhulgas kutseharidus, vastavalt kohanema. Kutseharidusel on kaks eesmärki – rahuldada Euroopa praegusi ja tulevasi vajadusi oskustööjõu järele ning vähendada samal ajal kriisi sotsiaalset mõju ja hõlbustada kriisist taastumist. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja kiireid reforme, et tagada tipptase ja võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

5.

jagab komisjoni arvamust, et silmas pidades muutusi, mis töökohtade ja sotsiaalsete struktuuride osas tulevikus aset leiavad, näiteks liikumine vähese CO2-heitega majanduse suunas ja elanikkonna vananemine, peab haridus ja koolitus, sealhulgas kutseharidus, vastavalt kohanema. Kutseharidusel on kaks eesmärki – rahuldada Euroopa praegusi ja tulevasi vajadusi oskustööjõu järele ning vähendada samal ajal kriisi sotsiaalset mõju ja hõlbustada kriisist taastumist. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja kiireid reforme, et tagada tipptase ja võrdsed võimalused;

| 6. | toetab tegevusi, mille eesmärk on hariduse, koolituse ja töömaailma lähendamine, näiteks algatus uute kutseoskuste ja uute töökohtade kohta. Hariduse ja koolituse eristamine ja selle kontekst töökohas muutub tulevikus üha ähmasemaks ning suurema integratsiooni saavutamine eeldab põhjapanevat muutust hariduse ja koolituse käsitlemise viisis, mitte ainult üksikisiku seisukohast, vaid ka institutsionaalsel tasandil ja kõikidel valitsustasanditel. Tegeleda on vaja integratsiooni süsteemsete ja hoiakust tulenevate tõketega, kui soovitakse, et Euroopa õppurid liiguksid kutseoskuste/väärtusahelas ülespoole ja annaksid tõhusa panuse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

6.

toetab tegevusi, mille eesmärk on hariduse, koolituse ja töömaailma lähendamine, näiteks algatus uute kutseoskuste ja uute töökohtade kohta. Hariduse ja koolituse eristamine ja selle kontekst töökohas muutub tulevikus üha ähmasemaks ning suurema integratsiooni saavutamine eeldab põhjapanevat muutust hariduse ja koolituse käsitlemise viisis, mitte ainult üksikisiku seisukohast, vaid ka institutsionaalsel tasandil ja kõikidel valitsustasanditel. Tegeleda on vaja integratsiooni süsteemsete ja hoiakust tulenevate tõketega, kui soovitakse, et Euroopa õppurid liiguksid kutseoskuste/väärtusahelas ülespoole ja annaksid tõhusa panuse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse;

| 7. | rõhutab, et tõhus koostöö kutsehariduse ja rakendamise alal nõuab pidevaid poliitilisi ja halduskontakte kõikide valitsustasandite vahel ja nendepoolset lakkamatut pühendumist. Komisjon peaks seetõttu tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sisulise kaasamise, mis kajastab asjakohaselt nende olulist osa hariduse ja koolituse kesksete partneritena Euroopas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tõhus koostöö kutsehariduse ja rakendamise alal nõuab pidevaid poliitilisi ja halduskontakte kõikide valitsustasandite vahel ja nendepoolset lakkamatut pühendumist. Komisjon peaks seetõttu tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sisulise kaasamise, mis kajastab asjakohaselt nende olulist osa hariduse ja koolituse kesksete partneritena Euroopas;

| 8. | rõhutab, et kutseharidust tuleks anda integreeritud viisil, nii et partnerlused, dialoog ja õppekavad kujundatakse haridus- ja koolitusasutuste, kõikide valitsustasandite ja ettevõtete tihedas koostöös. Kutseõppeasutuste, tööandjate ning suunamise ja töölerakendamise teenistuste tõhusamat partnerlust tuleks toetada tõenduspõhiste, sihipäraste prioriteetide ning ajakohastatud, usaldusväärsete ja jagatud andmete tõhusa kasutamisega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kutseharidust tuleks anda integreeritud viisil, nii et partnerlused, dialoog ja õppekavad kujundatakse haridus- ja koolitusasutuste, kõikide valitsustasandite ja ettevõtete tihedas koostöös. Kutseõppeasutuste, tööandjate ning suunamise ja töölerakendamise teenistuste tõhusamat partnerlust tuleks toetada tõenduspõhiste, sihipäraste prioriteetide ning ajakohastatud, usaldusväärsete ja jagatud andmete tõhusa kasutamisega;

| 9. | peab väga oluliseks, et teatises käsitletud teemad jõuaksid ühiskonna kõikide tasanditeni. Siinkohal on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel põhjapanev roll suhtlemisel ja teabe levitamisel oma võrgustike kaudu, samuti võrdsete õiguste ja võimaluste edendamisel, maailmatasemel kvaliteedi ja edasimineku tagamisel nii ametlikus kui ka mitteametlikus kontekstis, ning programmide rakendamisel; |
| --- | --- |

9.

peab väga oluliseks, et teatises käsitletud teemad jõuaksid ühiskonna kõikide tasanditeni. Siinkohal on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel põhjapanev roll suhtlemisel ja teabe levitamisel oma võrgustike kaudu, samuti võrdsete õiguste ja võimaluste edendamisel, maailmatasemel kvaliteedi ja edasimineku tagamisel nii ametlikus kui ka mitteametlikus kontekstis, ning programmide rakendamisel;

| 10. | toetab teatise eesmärke suurendada kutsehariduse tähtsust, et soodustada Euroopa tööturu kutseoskuste baasi laiendamist, ja möönab samuti, et lisaks on haridus ja koolitus sotsiaalse osaluse kujundamise ja edasiarendamise vahendid. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise 2010. aasta kontekstis on kutseharidus oluline element ka kõikides strateegiates, mille eesmärk on parandada sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. Välja on selgitatud, et tööjõu kutseoskuste suhteliselt vähene täiendamine võib avaldada ulatuslikku mõju rahvusriigi tulevasele heaolule (1); |
| --- | --- |

10.

toetab teatise eesmärke suurendada kutsehariduse tähtsust, et soodustada Euroopa tööturu kutseoskuste baasi laiendamist, ja möönab samuti, et lisaks on haridus ja koolitus sotsiaalse osaluse kujundamise ja edasiarendamise vahendid. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise 2010. aasta kontekstis on kutseharidus oluline element ka kõikides strateegiates, mille eesmärk on parandada sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. Välja on selgitatud, et tööjõu kutseoskuste suhteliselt vähene täiendamine võib avaldada ulatuslikku mõju rahvusriigi tulevasele heaolule (1);

| 11. | rõhutab, et kutsehariduse majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone silmas pidades on äärmiselt oluline, et kvalifikatsioonide ja riikideülese/elukutseülese liikuvuse õige kombinatsioon, sealhulgas keelteoskuse arendamine, muutuks selle lahutamatuks osaks. Liikuvus aitab ületada keelebarjääre ning arendada enesekindlust, kohanemisvõimet, vastutustunnet, tööalast konkurentsivõimet ja kultuuridevahelist pädevust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kutsehariduse majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone silmas pidades on äärmiselt oluline, et kvalifikatsioonide ja riikideülese/elukutseülese liikuvuse õige kombinatsioon, sealhulgas keelteoskuse arendamine, muutuks selle lahutamatuks osaks. Liikuvus aitab ületada keelebarjääre ning arendada enesekindlust, kohanemisvõimet, vastutustunnet, tööalast konkurentsivõimet ja kultuuridevahelist pädevust;

| 12. | palub komisjonil arvesse võtta, et täiskasvanute kasvav osalemine elukestvas õppes on tõsine proovikivi paljudele valitsustele, kelle pädevusse kuulub kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil hariduse andmine, ja et praegused ning tulevased kutseoskuste puudused tuleb kõrvaldada, pakkudes nii noortele kui ka täisealisele tööjõule tasakaalustatud ning konkreetsetest vajadustest lähtuvat koolitust nii põhipädevuste alal kui ka erialaspetsiifilisi oskusi ja teadmisi, kui kõnealuste puudustega soovitakse tegeleda; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil arvesse võtta, et täiskasvanute kasvav osalemine elukestvas õppes on tõsine proovikivi paljudele valitsustele, kelle pädevusse kuulub kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil hariduse andmine, ja et praegused ning tulevased kutseoskuste puudused tuleb kõrvaldada, pakkudes nii noortele kui ka täisealisele tööjõule tasakaalustatud ning konkreetsetest vajadustest lähtuvat koolitust nii põhipädevuste alal kui ka erialaspetsiifilisi oskusi ja teadmisi, kui kõnealuste puudustega soovitakse tegeleda;

| 13. | on arvamusel, et praegune majandusolukord võib muuta haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute säilitamise praegusel tasemel kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi asutuste jaoks märkimisväärselt pingeliseks. Kui Euroopa soovib aga ülemaailmsel majandusareenil konkureerida, tuleb teha järeleandmatuid pingutusi, et anda praegusele ja tulevasele tööjõule seda laadi kutseoskused, mida ettevõtetel arenguks vaja on. Kõik valitsustasandid peaksid tegema koostööd, et viia investeeringud kokku vajadusega kutseoskuste järele, eesmärgiga tagada Euroopale omakorda juurdepääsu väga heade kutseoskustega töötajatele ja andes tõuke majanduse elavdamisele; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et praegune majandusolukord võib muuta haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute säilitamise praegusel tasemel kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi asutuste jaoks märkimisväärselt pingeliseks. Kui Euroopa soovib aga ülemaailmsel majandusareenil konkureerida, tuleb teha järeleandmatuid pingutusi, et anda praegusele ja tulevasele tööjõule seda laadi kutseoskused, mida ettevõtetel arenguks vaja on. Kõik valitsustasandid peaksid tegema koostööd, et viia investeeringud kokku vajadusega kutseoskuste järele, eesmärgiga tagada Euroopale omakorda juurdepääsu väga heade kutseoskustega töötajatele ja andes tõuke majanduse elavdamisele;

Kutsehariduse tähtsus elukestva õppe ja liikuvuse korraldamisel

| 14. | toetab keskse tegevusena paindlike à la carte lähenemisviiside loomist kutseharidusele, mille eesmärk on võimalikult hea juurdepääs järjepidevale haridusele ja koolitusele ning paindlikud, õpitulemuste tunnustamisel põhinevad süsteemid. Õppuritele tõelise kursuste ja kutseõppeasutuste valiku pakkumine tagab selle, et igasuguses olukorras õppuritel on võimalik haridusele ja koolitusele juurde pääseda; |
| --- | --- |

14.

toetab keskse tegevusena paindlike à la carte lähenemisviiside loomist kutseharidusele, mille eesmärk on võimalikult hea juurdepääs järjepidevale haridusele ja koolitusele ning paindlikud, õpitulemuste tunnustamisel põhinevad süsteemid. Õppuritele tõelise kursuste ja kutseõppeasutuste valiku pakkumine tagab selle, et igasuguses olukorras õppuritel on võimalik haridusele ja koolitusele juurde pääseda;

| 15. | rõhutab, et kõnealune lähenemisviis mõjutab vältimatult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldamist ja rahastamist; kuid kvaliteetse teenuse tagamiseks, vahendite võimalikult optimaalseks kasutamiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb tagada kutseõppeasutuste koostöö mitmesuguste, üksteist täiendavate valikkursuste pakkumisel, vältides dubleerimist kohalikus piirkonnas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et kõnealune lähenemisviis mõjutab vältimatult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldamist ja rahastamist; kuid kvaliteetse teenuse tagamiseks, vahendite võimalikult optimaalseks kasutamiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb tagada kutseõppeasutuste koostöö mitmesuguste, üksteist täiendavate valikkursuste pakkumisel, vältides dubleerimist kohalikus piirkonnas;

| 16. | toetab kutseharidusprogrammide arendamise üleskutset, mis on suunatud tulemusliku ülemineku loomisele kutsehariduselt ülikooliharidusele. Selle saavutamiseks tuleb julgustada kõrgharidusasutusi tegema ELis koostööd kõikide valitsustasanditega, samuti üksteisega ja lähtuma ettevõtjate huvidest, tagades selle, et töötatakse välja kvaliteetsed kutseõppekursused, mis annavad vajalikud ja kõrgel tasemel kutseoskused. Julgustada tuleks parimate tavade levitamist kõrgemal tasemel kutsehariduskursuste väljatöötamisel ning suurendada nende sidusust, töötades selleks välja ühiseid jooksvaid programme; |
| --- | --- |

16.

toetab kutseharidusprogrammide arendamise üleskutset, mis on suunatud tulemusliku ülemineku loomisele kutsehariduselt ülikooliharidusele. Selle saavutamiseks tuleb julgustada kõrgharidusasutusi tegema ELis koostööd kõikide valitsustasanditega, samuti üksteisega ja lähtuma ettevõtjate huvidest, tagades selle, et töötatakse välja kvaliteetsed kutseõppekursused, mis annavad vajalikud ja kõrgel tasemel kutseoskused. Julgustada tuleks parimate tavade levitamist kõrgemal tasemel kutsehariduskursuste väljatöötamisel ning suurendada nende sidusust, töötades selleks välja ühiseid jooksvaid programme;

| 17. | soovitab selleks, et kiirendada Euroopa majanduse elavdamist, tõhustada kutseoskusi, suurendada tööhõivet ja saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia tähtsaim eesmärk – investeerida 3 % ELi SKPst teadus- ja arendustegevusse (2) –, peaksid kutseharidust ja -koolitust pakkuvad haridusasutused suutma pakkuda rohkem ja paremat kutseharidust. Julgustada tuleks samuti klassivälist ja töökeskkonnas toimuvat väljaõpet ning toetada, et ka madalama akadeemilise suunitlusega õpilased saaksid kvalifikatsiooni, mis võimaldaks neil edukalt tööturule siseneda, lisaks tuleks tagada kutsekvalifikatsioonide ja akadeemilisema suunitlusega kraadide võrdväärsus. Ka tunnis tehtava töö puhul tuleks võimalikult suurel määral lähtuda erinevate õpilaste vajadustest ja õppimisviisist, eesmärgiga arendada ka loomingulisust, uuenduslikkust ja ettevõtlusvaimu. Tõhus ja atraktiivne kutseharidus võib mängida tähtsat osa, andes varakult koolist väljalangenutele võimaluse õppimise juurde tagasi pöörduda ja see võib aidata ka tegeleda noorte kõrge töötuse määraga Euroopas (3); |
| --- | --- |

17.

soovitab selleks, et kiirendada Euroopa majanduse elavdamist, tõhustada kutseoskusi, suurendada tööhõivet ja saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia tähtsaim eesmärk – investeerida 3 % ELi SKPst teadus- ja arendustegevusse (2) –, peaksid kutseharidust ja -koolitust pakkuvad haridusasutused suutma pakkuda rohkem ja paremat kutseharidust. Julgustada tuleks samuti klassivälist ja töökeskkonnas toimuvat väljaõpet ning toetada, et ka madalama akadeemilise suunitlusega õpilased saaksid kvalifikatsiooni, mis võimaldaks neil edukalt tööturule siseneda, lisaks tuleks tagada kutsekvalifikatsioonide ja akadeemilisema suunitlusega kraadide võrdväärsus. Ka tunnis tehtava töö puhul tuleks võimalikult suurel määral lähtuda erinevate õpilaste vajadustest ja õppimisviisist, eesmärgiga arendada ka loomingulisust, uuenduslikkust ja ettevõtlusvaimu. Tõhus ja atraktiivne kutseharidus võib mängida tähtsat osa, andes varakult koolist väljalangenutele võimaluse õppimise juurde tagasi pöörduda ja see võib aidata ka tegeleda noorte kõrge töötuse määraga Euroopas (3);

| 18. | nõustub, et tõhusa ülemineku saavutamiseks õppimise erinevate etappide ja töötamise vahel tuleb pakkuda suunamist ja nõustamist, mis võimaldab õppijatel koguda õigeaegselt olulist ja asjakohast teavet karjäärivõimaluste kohta. Seda laadi kutsenõustamise teenused peaksid olema kättesaadavad õppimise kõikidel etappidel nii noorte kui ka täiskasvanute jaoks, võimaldades praeguse tööturu jaoks oluliste õppimisvalikute tegemist, samuti nõustamist pärast õpingute lõpetamist. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sobivad kõige paremini kõnealuse toe pakkumiseks kõikide tasandite õppijatele ja toetusprogrammide väljatöötamisel tuleks seda panust arvesse võtta. Selleks, et nad saaksid oma ülesannet hästi täita, peab karjäärinõustamistalitustel olema juurdepääs arusaadavale, usaldusväärsele ja kooskõlastatud teabele tööturu olukorra ja selle vajaduste kohta lähitulevikus; |
| --- | --- |

18.

nõustub, et tõhusa ülemineku saavutamiseks õppimise erinevate etappide ja töötamise vahel tuleb pakkuda suunamist ja nõustamist, mis võimaldab õppijatel koguda õigeaegselt olulist ja asjakohast teavet karjäärivõimaluste kohta. Seda laadi kutsenõustamise teenused peaksid olema kättesaadavad õppimise kõikidel etappidel nii noorte kui ka täiskasvanute jaoks, võimaldades praeguse tööturu jaoks oluliste õppimisvalikute tegemist, samuti nõustamist pärast õpingute lõpetamist. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sobivad kõige paremini kõnealuse toe pakkumiseks kõikide tasandite õppijatele ja toetusprogrammide väljatöötamisel tuleks seda panust arvesse võtta. Selleks, et nad saaksid oma ülesannet hästi täita, peab karjäärinõustamistalitustel olema juurdepääs arusaadavale, usaldusväärsele ja kooskõlastatud teabele tööturu olukorra ja selle vajaduste kohta lähitulevikus;

| 19. | tuletab meelde, et äärmiselt oluline on ühes piirkonnas omandatud kõrgetasemelise kutsehariduse tunnustamine kogu ELis, et julgustada liikuvust ja vahetusi. Kõnealust lähenemisviisi tuleb toetada kvaliteetsete ja järjekindlate kvaliteedi tagamise mehhanismidega, mida toetavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning tunnustavad olulised sidusrühmad (pädevad valitsused, sotsiaalpartnerid, kutseõppeasutused ja õppijad); |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et äärmiselt oluline on ühes piirkonnas omandatud kõrgetasemelise kutsehariduse tunnustamine kogu ELis, et julgustada liikuvust ja vahetusi. Kõnealust lähenemisviisi tuleb toetada kvaliteetsete ja järjekindlate kvaliteedi tagamise mehhanismidega, mida toetavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning tunnustavad olulised sidusrühmad (pädevad valitsused, sotsiaalpartnerid, kutseõppeasutused ja õppijad);

| 20. | rõhutab, et arvestades liikmesriikide pädevate asutuste vastutust teatises käsitletud valdkondades, on avatud koordinatsiooni meetod Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö jaoks asjakohane töömeetod. Hariduses ja koolituses tuleks avatud koordinatsiooni meetodi rakendamisel lisaks arvesse võtta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele avalduvat haldus- ja finantsmõju; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et arvestades liikmesriikide pädevate asutuste vastutust teatises käsitletud valdkondades, on avatud koordinatsiooni meetod Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö jaoks asjakohane töömeetod. Hariduses ja koolituses tuleks avatud koordinatsiooni meetodi rakendamisel lisaks arvesse võtta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele avalduvat haldus- ja finantsmõju;

| 21. | soovitab kaaluda ka selliste projektide kasutamist nagu „Soft Open Method of Coordination” (pehme avatud koordinatsiooni meetod), mis toetab kutseharidustavade piirkondadevahelist siiret õppimise ja siirde teadusliku süstematiseerimise kaudu (4); |
| --- | --- |

21.

soovitab kaaluda ka selliste projektide kasutamist nagu „Soft Open Method of Coordination” (pehme avatud koordinatsiooni meetod), mis toetab kutseharidustavade piirkondadevahelist siiret õppimise ja siirde teadusliku süstematiseerimise kaudu (4);

| 22. | tuletab komisjonile meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on Euroopas kutsehariduse liikuvuse alase tegevuse arendamisel suunanäitajad. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda olulise panuse õppimisega seotud liikuvuse edendamisse, eelkõige seoses teabe, nõustamise ja teadlikkuse tõstmisega ja toetades meetmeid, mis tagavad kvaliteedi ja rahastamise kättesaadavuse, nagu on esile toodud ka Barcelona deklaratsioonis (5). Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmitus (ETKR), mis annab piiriüleseks ja piirkondadevaheliseks koostööks uue õigusraamistiku, võib olla kasulik vahend liikuvuse edendamiseks kutsehariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

tuletab komisjonile meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on Euroopas kutsehariduse liikuvuse alase tegevuse arendamisel suunanäitajad. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda olulise panuse õppimisega seotud liikuvuse edendamisse, eelkõige seoses teabe, nõustamise ja teadlikkuse tõstmisega ja toetades meetmeid, mis tagavad kvaliteedi ja rahastamise kättesaadavuse, nagu on esile toodud ka Barcelona deklaratsioonis (5). Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmitus (ETKR), mis annab piiriüleseks ja piirkondadevaheliseks koostööks uue õigusraamistiku, võib olla kasulik vahend liikuvuse edendamiseks kutsehariduse valdkonnas;

| 23. | kutsub komisjoni üles otsima aktiivselt koostöövõimalusi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja võtma nõuetekohaselt arvesse arvamusi, mida nad esitavad kutseharidust toetavate Euroopa algatuste väljatöötamisel (näiteks „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ja „Noored liikvel”) kollektiivselt kas siis Regioonide Komitee, võrgustike või riikide valitsuste kaudu; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles otsima aktiivselt koostöövõimalusi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja võtma nõuetekohaselt arvesse arvamusi, mida nad esitavad kutseharidust toetavate Euroopa algatuste väljatöötamisel (näiteks „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ja „Noored liikvel”) kollektiivselt kas siis Regioonide Komitee, võrgustike või riikide valitsuste kaudu;

| 24. | kutsub komisjoni kaaluma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli liikuvuse võimalike tugistruktuuridena kutsehariduse liikuvuse tugiprogrammide arendamisel; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni kaaluma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli liikuvuse võimalike tugistruktuuridena kutsehariduse liikuvuse tugiprogrammide arendamisel;

| 25. | tuletab meelde, et EL peab tagama, et need kutsehariduse liikuvuse tugiprogrammid oleksid võrdsetel tingimustel avatud kõikidele õppuritele, sõltumata nende kodukoha geograafilisest paiknemisest. Seetõttu soovitatakse toetada selliseid geograafilise eripäraga piirkondi nagu äärepoolseimad piirkonnad, kus on liikuvuse edendamine tõsiselt raskendatud piirkonna kauguse ja geograafilise isoleerituse tõttu Mandri-Euroopast; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et EL peab tagama, et need kutsehariduse liikuvuse tugiprogrammid oleksid võrdsetel tingimustel avatud kõikidele õppuritele, sõltumata nende kodukoha geograafilisest paiknemisest. Seetõttu soovitatakse toetada selliseid geograafilise eripäraga piirkondi nagu äärepoolseimad piirkonnad, kus on liikuvuse edendamine tõsiselt raskendatud piirkonna kauguse ja geograafilise isoleerituse tõttu Mandri-Euroopast;

Kutsehariduse atraktiivsuse ja taseme parandamine kvaliteedi ja tõhususe kaudu

| 26. | kutsub komisjoni üles jätkama nende kvaliteedi tagamise süsteemide toetamist mida soovitatakse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET); |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles jätkama nende kvaliteedi tagamise süsteemide toetamist mida soovitatakse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET);

| 27. | rõhutab, et kvaliteedi tagamine on paindliku ja ülekantava kutsehariduse andmisel keskse tähtsusega. Sellistel raamistikel on aga finantsmõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil, millel paljud kutseõppeasutused asuvad. Seetõttu on oluline, et mis tahes sellised raamistikud arvestaksid olemasolevate kohalike kvaliteedi tagamise süsteemidega ja võtaksid aluseks olemasolevad head tavad; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et kvaliteedi tagamine on paindliku ja ülekantava kutsehariduse andmisel keskse tähtsusega. Sellistel raamistikel on aga finantsmõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil, millel paljud kutseõppeasutused asuvad. Seetõttu on oluline, et mis tahes sellised raamistikud arvestaksid olemasolevate kohalike kvaliteedi tagamise süsteemidega ja võtaksid aluseks olemasolevad head tavad;

| 28. | toetab ettepanekut töökohas korraldatava väljaõppe erinevate vormide laialdasemaks kasutamiseks. Tööjõu tähtsamate kutseoskuste puudustega tegelemisel on praeguse tööjõu aktiivne kutsehariduses osalemine väga oluline, kuna suurem osa tulevasest tööjõust, kellest majanduse elavnemine sõltub, on juba rakenduse leidnud; |
| --- | --- |

28.

toetab ettepanekut töökohas korraldatava väljaõppe erinevate vormide laialdasemaks kasutamiseks. Tööjõu tähtsamate kutseoskuste puudustega tegelemisel on praeguse tööjõu aktiivne kutsehariduses osalemine väga oluline, kuna suurem osa tulevasest tööjõust, kellest majanduse elavnemine sõltub, on juba rakenduse leidnud;

| 29. | rõhutab, et töökohas korraldatava väljaõppe laiemaks kasutamiseks peavad ettevõtted seda täielikult toetama ja selles osalema. Äärmiselt oluliseks muutub kohaste soodustuste andmine, et tõhustada koostööd haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtete vahel. Mitmeid valitsustasandeid hõlmava lähenemisviisi puhul on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kõige kohasem tasand sidemete arendamiseks ja säilitamiseks ettevõtetega, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKEd), milles töötab oluline osa Euroopa tööjõust. Kutseoskuste arendamise soodustamine neis ettevõtetes toetab majanduskasvu kõnealuses olulises sektoris; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et töökohas korraldatava väljaõppe laiemaks kasutamiseks peavad ettevõtted seda täielikult toetama ja selles osalema. Äärmiselt oluliseks muutub kohaste soodustuste andmine, et tõhustada koostööd haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtete vahel. Mitmeid valitsustasandeid hõlmava lähenemisviisi puhul on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kõige kohasem tasand sidemete arendamiseks ja säilitamiseks ettevõtetega, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKEd), milles töötab oluline osa Euroopa tööjõust. Kutseoskuste arendamise soodustamine neis ettevõtetes toetab majanduskasvu kõnealuses olulises sektoris;

| 30. | toetab arvamust, et kutsehariduse vastavust tööturu vajadustele saab suurendada, kui töötada välja planeerimisvahend, mis võimaldaks viia oskused vastavusse tööülesannete nõuetega; ja rõhutab, et kutseõppeasutused koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja kohalike tööturu esindajatega on eriolukorras, mis võimaldab aru saada õppekavade kohandamise vajadusest seoses oskuste vähesuse või paljususega ning lünkadega oskustes või nende iganemisega; |
| --- | --- |

30.

toetab arvamust, et kutsehariduse vastavust tööturu vajadustele saab suurendada, kui töötada välja planeerimisvahend, mis võimaldaks viia oskused vastavusse tööülesannete nõuetega; ja rõhutab, et kutseõppeasutused koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja kohalike tööturu esindajatega on eriolukorras, mis võimaldab aru saada õppekavade kohandamise vajadusest seoses oskuste vähesuse või paljususega ning lünkadega oskustes või nende iganemisega;

| 31. | on arvamusel, et õppijate ja töötajate kohanemisvõime ja paindlikkus on äärmiselt olulised. Selle saavutamiseks peab kutsehariduse käigus andma neile kohandatavad ja paindlikud kutseoskused, mis põhinevad pädevusel ja on vastavuses ettevõtete praeguste ja tulevaste vajadustega; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et õppijate ja töötajate kohanemisvõime ja paindlikkus on äärmiselt olulised. Selle saavutamiseks peab kutsehariduse käigus andma neile kohandatavad ja paindlikud kutseoskused, mis põhinevad pädevusel ja on vastavuses ettevõtete praeguste ja tulevaste vajadustega;

| 32. | toetab komisjoni üleskutset, et kutseharidus peaks paremini turu vajadustele vastama, et saavutada eesmärk – kohanemisvõimeline ja paindlik tööjõud. Tuleb siiski märkida, et ettevõtete vajadused ei ole alati kooskõlas riikide vajadustega sotsiaalse osalemise ja ühtekuuluvuspoliitika edendamisel ja et tööjõult paindlikkuse nõudmine peab olema tasakaalus nõuetekohaste turvalisuse tasemete tagamisega üksikisiku jaoks (nagu on väljendatud turvalise paindlikkuse kontseptsioonis); |
| --- | --- |

32.

toetab komisjoni üleskutset, et kutseharidus peaks paremini turu vajadustele vastama, et saavutada eesmärk – kohanemisvõimeline ja paindlik tööjõud. Tuleb siiski märkida, et ettevõtete vajadused ei ole alati kooskõlas riikide vajadustega sotsiaalse osalemise ja ühtekuuluvuspoliitika edendamisel ja et tööjõult paindlikkuse nõudmine peab olema tasakaalus nõuetekohaste turvalisuse tasemete tagamisega üksikisiku jaoks (nagu on väljendatud turvalise paindlikkuse kontseptsioonis);

| 33. | märgib, et paljudes valdkondades ja ettevõtetes on sageli raske täpselt prognoosida tulevikuvajadusi aastaid ette ning omada üldist ülevaadet kõigi ametite ja kutsealade vajaduse kohta konkreetses valdkonnas. Sellepärast peab spetsialiseeritud ja üldise koolituse vahel valitsema hästi läbimõeldud tasakaal, samuti on vaja panustada nii pikaajalisema ja jätkusuutlikuma kui ka lühiajalisema ja kiirelt omandatava koolituse korraldamisse. Siinjuures tuleb rõhutada avaliku ja erasektori koostöö võimalusi ja vajadust. Põhipädevuste edasiarendamine annab üksikisikule paremad eeldused toimetulekuks tööl esineda võivate kiirete ja ootamatute muutustega; |
| --- | --- |

33.

märgib, et paljudes valdkondades ja ettevõtetes on sageli raske täpselt prognoosida tulevikuvajadusi aastaid ette ning omada üldist ülevaadet kõigi ametite ja kutsealade vajaduse kohta konkreetses valdkonnas. Sellepärast peab spetsialiseeritud ja üldise koolituse vahel valitsema hästi läbimõeldud tasakaal, samuti on vaja panustada nii pikaajalisema ja jätkusuutlikuma kui ka lühiajalisema ja kiirelt omandatava koolituse korraldamisse. Siinjuures tuleb rõhutada avaliku ja erasektori koostöö võimalusi ja vajadust. Põhipädevuste edasiarendamine annab üksikisikule paremad eeldused toimetulekuks tööl esineda võivate kiirete ja ootamatute muutustega;

| 34. | juhib tähelepanu, et ettevõtetele vajalike kutseoskuste kaardistamine võib olla kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks halduskoormuseks, eriti kui see ei ole nende praegune ülesanne. Selleks et kõnealune kutseoskuste analüüs oleks asjakohane, tuleb seda korrapäraselt ajakohastada, sest ettevõtete vajadused võivad kiiresti muutuda. Selles valdkonnas tuleks julgustada teadmiste jagamist, sealhulgas analüüsisüsteemide jagamist riikidega, mis praegu selliseid meetodeid ei kasuta; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu, et ettevõtetele vajalike kutseoskuste kaardistamine võib olla kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks halduskoormuseks, eriti kui see ei ole nende praegune ülesanne. Selleks et kõnealune kutseoskuste analüüs oleks asjakohane, tuleb seda korrapäraselt ajakohastada, sest ettevõtete vajadused võivad kiiresti muutuda. Selles valdkonnas tuleks julgustada teadmiste jagamist, sealhulgas analüüsisüsteemide jagamist riikidega, mis praegu selliseid meetodeid ei kasuta;

Võrdsed võimalused ja kodanikuaktiivsus

| 35. | tervitab komisjoni kaasavat lähenemisviisi ning nõustub võrdsete õiguste ja võimaluste edendamise olulisusega kõige halvemas olukorras olijate võtmepädevuste ja kutseoskuste tunnustamise kaudu. Kutseharidusel on tähtis roll võrdsete võimaluste, sotsiaalse kaasatuse ja kodanikuaktiivsuse edendamisel, eriti kui on tegemist vähese kvalifikatsiooniga, sisserännanute, töötute ja hariduslike erivajadustega isikutega; |
| --- | --- |

35.

tervitab komisjoni kaasavat lähenemisviisi ning nõustub võrdsete õiguste ja võimaluste edendamise olulisusega kõige halvemas olukorras olijate võtmepädevuste ja kutseoskuste tunnustamise kaudu. Kutseharidusel on tähtis roll võrdsete võimaluste, sotsiaalse kaasatuse ja kodanikuaktiivsuse edendamisel, eriti kui on tegemist vähese kvalifikatsiooniga, sisserännanute, töötute ja hariduslike erivajadustega isikutega;

| 36. | kutsub komisjoni üles arvestama õppimisetappide vaheliste üleminekute ning kutsehariduselt muud tüüpi haridusele ülemineku kaalumisel täiel määral riskirühmade vajadustega. Haavatavatesse ja riskirühmadesse kuuluvad täiskasvanud ja noored võivad saada märkimisväärset kasu kättesaadavast ja asjakohasest kutseharidusest, mis võimaldab üksikisikutel näidata üles kodanikuaktiivsust ja anda majandusse sisuline panus. Programmid tuleks välja töötada üksikisiku vajadustest lähtuvalt ja asetada haavatavatele rühmadele kohalikul tasandil osutatavate teenuste konteksti. Väga oluline on see, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängiksid kohapealsete kursuste korraldamisel võtmerolli ja tagaksid kursusi puudutava teabe kerge kättesaadavuse, eelkõige haavatavatele üksikisikutele; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles arvestama õppimisetappide vaheliste üleminekute ning kutsehariduselt muud tüüpi haridusele ülemineku kaalumisel täiel määral riskirühmade vajadustega. Haavatavatesse ja riskirühmadesse kuuluvad täiskasvanud ja noored võivad saada märkimisväärset kasu kättesaadavast ja asjakohasest kutseharidusest, mis võimaldab üksikisikutel näidata üles kodanikuaktiivsust ja anda majandusse sisuline panus. Programmid tuleks välja töötada üksikisiku vajadustest lähtuvalt ja asetada haavatavatele rühmadele kohalikul tasandil osutatavate teenuste konteksti. Väga oluline on see, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängiksid kohapealsete kursuste korraldamisel võtmerolli ja tagaksid kursusi puudutava teabe kerge kättesaadavuse, eelkõige haavatavatele üksikisikutele;

| 37. | rõhutab, et kuigi on oluline tagada, et kasutusele võetakse kutseõppurite tööhõivemäärade jälgimise süsteemid, eriti riskirühmadesse kuulujate puhul, peaks nende süsteemide eesmärk olema ka kõnealuste rühmade tööhõive kvaliteet. Sellisel viisil saab kogutud teavet kasutada kutsehariduse edasisel arendamisel, et anda õppuritele kutseoskusi leidmaks inimväärne töö; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et kuigi on oluline tagada, et kasutusele võetakse kutseõppurite tööhõivemäärade jälgimise süsteemid, eriti riskirühmadesse kuulujate puhul, peaks nende süsteemide eesmärk olema ka kõnealuste rühmade tööhõive kvaliteet. Sellisel viisil saab kogutud teavet kasutada kutsehariduse edasisel arendamisel, et anda õppuritele kutseoskusi leidmaks inimväärne töö;

| 38. | pooldab rõhu asetamist kodanikuaktiivsuse võtmepädevuste arendamisele kutseõppeasutuste, kohalike kogukondade, kodanikuühenduste, vanemate ja õppijate vahelise partnerlusena. Kõnealune lähenemisviis peaks püüdma kaasata ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on võtmeroll kohalike kogukondade toetamisel ja kodanikuaktiivsuse arendamisel; |
| --- | --- |

38.

pooldab rõhu asetamist kodanikuaktiivsuse võtmepädevuste arendamisele kutseõppeasutuste, kohalike kogukondade, kodanikuühenduste, vanemate ja õppijate vahelise partnerlusena. Kõnealune lähenemisviis peaks püüdma kaasata ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on võtmeroll kohalike kogukondade toetamisel ja kodanikuaktiivsuse arendamisel;

| 39. | toetab komisjoni rõhuasetust võtmepädevuste arendamisele ja on arvamusel, et kirjaoskuse, arvutamisoskuse ja teiste põhioskuste, samuti IT- ja keeleoskuse arendamine on äärmiselt oluline haavatavate ja riskirühmade, sealhulgas sisserännanud töötajate kaasamisel, pidades eelkõige silmas seda, et ligikaudu 20 % ELi kodanike kirjaoskus on vähene (6); |
| --- | --- |

39.

toetab komisjoni rõhuasetust võtmepädevuste arendamisele ja on arvamusel, et kirjaoskuse, arvutamisoskuse ja teiste põhioskuste, samuti IT- ja keeleoskuse arendamine on äärmiselt oluline haavatavate ja riskirühmade, sealhulgas sisserännanud töötajate kaasamisel, pidades eelkõige silmas seda, et ligikaudu 20 % ELi kodanike kirjaoskus on vähene (6);

Innovaatilisus, loovus ja ettevõtlikkus

| 40. | ühineb komisjoni arvamusega, et vaja on kaasata kogemustel põhinev aktiivne õpe eesmärgiga arendada kõrgel tasemel e-oskusi, riskijulgust ja kriitilist mõtlemist. Kui eesmärgiks on Euroopa majanduse edasine kasv, siis loetletud oskuste edendamine koos kutseoskustega loob õppijatele võimalusi ning toetab kutseoskuste baasi ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

40.

ühineb komisjoni arvamusega, et vaja on kaasata kogemustel põhinev aktiivne õpe eesmärgiga arendada kõrgel tasemel e-oskusi, riskijulgust ja kriitilist mõtlemist. Kui eesmärgiks on Euroopa majanduse edasine kasv, siis loetletud oskuste edendamine koos kutseoskustega loob õppijatele võimalusi ning toetab kutseoskuste baasi ettevõtete jaoks;

Euroopa Liidu uus koostöökava kutsehariduse valdkonnas

| 41. | toetab komisjoni üleskutset kutsehariduse eest vastutavatele ELi ministritele toetada ambitsioonikat kutsehariduse ajakohastamise tegevuskava, et töötada välja konkreetsed eesmärgid järgmiseks aastakümneks ja osaleda igakülgselt nende eesmärkide saavutamisel Euroopa 2020. aasta strateegiast lähtuvate riiklike reformikavade raames. Paremate kutseoskuste andmine paremate haridus- ja koolitussüsteemide kaudu on oluline osa Euroopa strateegiast, et lahendada praegusi ja tulevasi probleeme, ja kõnealuste probleemidega on vaja tegeleda kõiki haridussüsteemide tasandeid hõlmavas integreeritud poliitikas; |
| --- | --- |

41.

toetab komisjoni üleskutset kutsehariduse eest vastutavatele ELi ministritele toetada ambitsioonikat kutsehariduse ajakohastamise tegevuskava, et töötada välja konkreetsed eesmärgid järgmiseks aastakümneks ja osaleda igakülgselt nende eesmärkide saavutamisel Euroopa 2020. aasta strateegiast lähtuvate riiklike reformikavade raames. Paremate kutseoskuste andmine paremate haridus- ja koolitussüsteemide kaudu on oluline osa Euroopa strateegiast, et lahendada praegusi ja tulevasi probleeme, ja kõnealuste probleemidega on vaja tegeleda kõiki haridussüsteemide tasandeid hõlmavas integreeritud poliitikas;

| 42. | tervitab osutamist liikmesriikide, komisjoni ja sotsiaalpartnerite tiheda partnerluse vajadusele kutsehariduse prioriteetide läbivaatamisel 2010. aasta detsembris, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kutseõppeasutused, õpetajad, koolitajad ja kõikide tasandite õppurid, kui vaatluse alla võetakse rakendamine. Hariduse, koolituse ja töö integreerimine nõuab tõhusamat ühtsust kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Lisaks tuleb kutsehariduse strateegiad siduda majandusarengu strateegiatega, jällegi kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

42.

tervitab osutamist liikmesriikide, komisjoni ja sotsiaalpartnerite tiheda partnerluse vajadusele kutsehariduse prioriteetide läbivaatamisel 2010. aasta detsembris, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kutseõppeasutused, õpetajad, koolitajad ja kõikide tasandite õppurid, kui vaatluse alla võetakse rakendamine. Hariduse, koolituse ja töö integreerimine nõuab tõhusamat ühtsust kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Lisaks tuleb kutsehariduse strateegiad siduda majandusarengu strateegiatega, jällegi kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil;

| 43. | kordab, et seatud eesmärkide teostamise kõikidel etappidel peavad liikmesriigid täielikult kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Hariduse ja koolituse alase Euroopa pikaajalise koostöö jaoks valitud töömeetodites peab arvesse võtma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutust ja kaasama nad partneritena hariduse täiustamise protsessi; |
| --- | --- |

43.

kordab, et seatud eesmärkide teostamise kõikidel etappidel peavad liikmesriigid täielikult kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Hariduse ja koolituse alase Euroopa pikaajalise koostöö jaoks valitud töömeetodites peab arvesse võtma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutust ja kaasama nad partneritena hariduse täiustamise protsessi;

| 44. | rõhutab, et kokkulepitud tegevuste ülesehitus ja teostus nõuab mitte ainult olemasolevate Euroopa tasandi platvormide toetust, näiteks kutsehariduse ja -koolituse eest vastutavad kõrgemad ametnikud (DGVT) ja kutseõppe nõuandekomitee (ACVT), vaid ka ELi oluliste programmide ja vahendite kaudu, näiteks Leonardo da Vinci programm, mis peaks elukestva õppe programmi raames jätkama kättesaadavuse, liikuvuse ja innovatsiooni toetamist; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et kokkulepitud tegevuste ülesehitus ja teostus nõuab mitte ainult olemasolevate Euroopa tasandi platvormide toetust, näiteks kutsehariduse ja -koolituse eest vastutavad kõrgemad ametnikud (DGVT) ja kutseõppe nõuandekomitee (ACVT), vaid ka ELi oluliste programmide ja vahendite kaudu, näiteks Leonardo da Vinci programm, mis peaks elukestva õppe programmi raames jätkama kättesaadavuse, liikuvuse ja innovatsiooni toetamist;

| 45. | on arvamusel, et struktuurifondide laialdasem kasutamine kutsehariduse toetamiseks on äärmiselt oluline. Euroopa Sotsiaalfond, mille prioriteedid on ümber seatud, võiks välja töötada individuaalseid lahendusi õppijatele, kes vajavad kutseoskuste ajakohastamist, et leida uusi töövõimalusi või säilitada olemasolevad võimalused. Sellega seoses võiks olla kättesaadav ka Euroopa Regionaalarengu Fond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond. |
| --- | --- |

45.

on arvamusel, et struktuurifondide laialdasem kasutamine kutsehariduse toetamiseks on äärmiselt oluline. Euroopa Sotsiaalfond, mille prioriteedid on ümber seatud, võiks välja töötada individuaalseid lahendusi õppijatele, kes vajavad kutseoskuste ajakohastamist, et leida uusi töövõimalusi või säilitada olemasolevad võimalused. Sellega seoses võiks olla kättesaadav ka Euroopa Regionaalarengu Fond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond.

Brüssel, 1. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  OECD 2010, „The High Cost of Low Educational Performance” (Madala haridustaseme suured kulud).

1

(2)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/115346.pdf.

2

(3)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=113&newsId=831&furtherNews=yes.

3

(4)  http://www.earlall.eu/page.asp?n=newsdetails&i=13340.

4

(5)  http://www.earlall.eu/filebank/G%C3%B6teborg_BarcelonaDeclaration_English.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/report09/report_en.pdf.

6

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/38

---

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll 2008.–2013. aasta tervishoiustrateegia rakendamisel”

2011/C 42/08

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab vajadust muuta strateegia rakendamise viisi, et võtta täiel määral arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvisid ja kogemusi ning kutsub üles lisama tervisenäitajad ja eesmärgid Euroopa 2020. aasta strateegiasse; |
| --- | --- |

—

rõhutab vajadust muuta strateegia rakendamise viisi, et võtta täiel määral arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvisid ja kogemusi ning kutsub üles lisama tervisenäitajad ja eesmärgid Euroopa 2020. aasta strateegiasse;

| — | märgib, et strateegia toimimise parandamiseks on palju võimalusi, eelkõige seoses ELi vahendite, mehhanismide ja struktuuridega nii strateegia, piirkondlike tervisenäitajate ja eesmärkide rakendamiseks kui ka tervishoiusüsteemide kohaldamiseks uutele väljakutsetele vastamiseks; |
| --- | --- |

—

märgib, et strateegia toimimise parandamiseks on palju võimalusi, eelkõige seoses ELi vahendite, mehhanismide ja struktuuridega nii strateegia, piirkondlike tervisenäitajate ja eesmärkide rakendamiseks kui ka tervishoiusüsteemide kohaldamiseks uutele väljakutsetele vastamiseks;

| — | juhib tähelepanu sellele, et kriisist tingitud kärped liikmesriikide eelarvetes ei tohiks kaasa tuua tervishoiupoliitikale ja tervishoiule eraldatavate vahendite vähenemist, ning kutsub üles pöörama rohkem tähelepanu nende elujõulisuse säilitamisele, aidates neil kohaneda tulevaste väljakutsetega. See hõlmab avaliku ja erasektori koostööst tekkida võivat koostoimet; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu sellele, et kriisist tingitud kärped liikmesriikide eelarvetes ei tohiks kaasa tuua tervishoiupoliitikale ja tervishoiule eraldatavate vahendite vähenemist, ning kutsub üles pöörama rohkem tähelepanu nende elujõulisuse säilitamisele, aidates neil kohaneda tulevaste väljakutsetega. See hõlmab avaliku ja erasektori koostööst tekkida võivat koostoimet;

| — | märgib, et tervise edendamise ja haiguste ennetamise meetmed on tõhus vahend rahvatervise tagamiseks ja üha suuremate tervishoiukulude ohjamiseks ning on veendunud, et tervist tuleb edendada kõigis eluetappides; |
| --- | --- |

—

märgib, et tervise edendamise ja haiguste ennetamise meetmed on tõhus vahend rahvatervise tagamiseks ja üha suuremate tervishoiukulude ohjamiseks ning on veendunud, et tervist tuleb edendada kõigis eluetappides;

| — | nõuab, et teda kutsutaks korrapäraselt kõrgetasemelise rahvatervise töörühma töös osalema, ning leiab, et ta peaks olema kaasatud teatavate ELi tasandil loodud teemapõhiste töörühmade töösse; |
| --- | --- |

—

nõuab, et teda kutsutaks korrapäraselt kõrgetasemelise rahvatervise töörühma töös osalema, ning leiab, et ta peaks olema kaasatud teatavate ELi tasandil loodud teemapõhiste töörühmade töösse;

| — | toetab algatusi, mille eesmärk on võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid, nt elektrooniline ravikindlustuskaart, mis sisaldab põhiteavet patsiendi kohta, kuid on samas turvaline, kaitstes delikaatseid isikuandmeid, või muud lahendused, mis teevad patsienti puudutava teabe paremini kättesaadavaks kogu ELis; |
| --- | --- |

—

toetab algatusi, mille eesmärk on võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid, nt elektrooniline ravikindlustuskaart, mis sisaldab põhiteavet patsiendi kohta, kuid on samas turvaline, kaitstes delikaatseid isikuandmeid, või muud lahendused, mis teevad patsienti puudutava teabe paremini kättesaadavaks kogu ELis;

| — | tervitab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi algatust luua Regioonide Komiteega ühisprojektid, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegia rakendamisse. |
| --- | --- |

—

tervitab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi algatust luua Regioonide Komiteega ühisprojektid, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegia rakendamisse.

| Raportöör | : | Adam Banaszak (PL/EA), Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Adam Banaszak (PL/EA), Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu liige

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | leiab, et 2008.–2013. aasta tervishoiustrateegia puudutab otseselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kuna paljudes liikmesriikides vastutavad just nemad rahvatervist mõjutavate teenuste ja regionaalarengu eest oma piirkonnas; |
| --- | --- |

1.

leiab, et 2008.–2013. aasta tervishoiustrateegia puudutab otseselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kuna paljudes liikmesriikides vastutavad just nemad rahvatervist mõjutavate teenuste ja regionaalarengu eest oma piirkonnas;

| 2. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud tervishoiuteenuste osutajad vastutavad tervishoiusektori planeerimise, haldamise, toimimise ja arendamise eest. Nad viivad läbi ka ennetava meditsiini ja tervise edendamise programme. Lisaks kannavad nad sageli rahalist vastutust selle valdkonna eest. Nad on kohaliku tasandi probleemidega kursis ning seega tunnevad hästi tervishoiu temaatikat ja neil on põhjalikud teadmised kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud tervishoiuteenuste osutajad vastutavad tervishoiusektori planeerimise, haldamise, toimimise ja arendamise eest. Nad viivad läbi ka ennetava meditsiini ja tervise edendamise programme. Lisaks kannavad nad sageli rahalist vastutust selle valdkonna eest. Nad on kohaliku tasandi probleemidega kursis ning seega tunnevad hästi tervishoiu temaatikat ja neil on põhjalikud teadmised kõnealuses valdkonnas;

| 3. | juhib tähelepanu strateegia ulatuslikkusele ning toetab strateegia eesmärke; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu strateegia ulatuslikkusele ning toetab strateegia eesmärke;

| 4. | rõhutab, et oluline on välja töötada mehhanismid vastuvõetud põhimõtete rakendamiseks vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et oluline on välja töötada mehhanismid vastuvõetud põhimõtete rakendamiseks vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele;

| 5. | leiab, et strateegiad ja meetmed tuleb kavandada ja sõnastada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja teisi mittediskrimineerimise aspekte silmas pidades; |
| --- | --- |

5.

leiab, et strateegiad ja meetmed tuleb kavandada ja sõnastada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja teisi mittediskrimineerimise aspekte silmas pidades;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et mitte mingil juhul ei tohi neid mehhanisme majanduskriisi tõttu kahtluse alla seada; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et mitte mingil juhul ei tohi neid mehhanisme majanduskriisi tõttu kahtluse alla seada;

| 7. | taunib asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei ole piisavalt kaasatud strateegia rakendamisse; |
| --- | --- |

7.

taunib asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei ole piisavalt kaasatud strateegia rakendamisse;

| 8. | märgib, et arvamustes „Valge raamat „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”” ja „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” tehtud üleskutsetele ei ole vastatud nagu ka paljudele teistele komitee arvamustes tehtud üleskutsetele; |
| --- | --- |

8.

märgib, et arvamustes „Valge raamat „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”” ja „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” tehtud üleskutsetele ei ole vastatud nagu ka paljudele teistele komitee arvamustes tehtud üleskutsetele;

| 9. | meenutab nimetatud arvamustes tehtud üleskutseid, eriti neid, mis puudutavad jõupingutusi tervishoiualase ebavõrdsuse vähendamiseks nii ELi riikides kui ka liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

9.

meenutab nimetatud arvamustes tehtud üleskutseid, eriti neid, mis puudutavad jõupingutusi tervishoiualase ebavõrdsuse vähendamiseks nii ELi riikides kui ka liikmesriikide vahel;

| 10. | rõhutab vajadust muuta strateegia rakendamise viisi, et võtta täiel määral arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvisid ja kogemusi, tagades samal ajal nii praeguse kui ka järgnevatel aastatel vastuvõetava strateegia edu; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust muuta strateegia rakendamise viisi, et võtta täiel määral arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvisid ja kogemusi, tagades samal ajal nii praeguse kui ka järgnevatel aastatel vastuvõetava strateegia edu;

| 11. | märgib, et hea tervise edendamise ja haiguste ennetamise meetmed on kõige tõhusam viis üha suuremate tervishoiukulude vähendamiseks. Head tervist ja tervislikke eluviise tuleks edendada kõikides eluetappides. Jätkata tuleb Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni jõulist rakendamist; |
| --- | --- |

11.

märgib, et hea tervise edendamise ja haiguste ennetamise meetmed on kõige tõhusam viis üha suuremate tervishoiukulude vähendamiseks. Head tervist ja tervislikke eluviise tuleks edendada kõikides eluetappides. Jätkata tuleb Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni jõulist rakendamist;

| 12. | leiab, et tervise edendamise meetmetel laiemas mõttes peaks olema kindel koht ELi lähenemisviisis tervishoiule kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

12.

leiab, et tervise edendamise meetmetel laiemas mõttes peaks olema kindel koht ELi lähenemisviisis tervishoiule kõigis poliitikavaldkondades;

| 13. | toetab algatusi, mille eesmärk on võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid, nt elektrooniline ravikindlustuskaart, mis sisaldab põhiteavet patsiendi kohta, kuid on samas turvaline, kaitstes delikaatseid isikuandmeid, või muud lahendused, mis teevad patsienti puudutava teabe paremini kättesaadavaks kogu ELis; |
| --- | --- |

13.

toetab algatusi, mille eesmärk on võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid, nt elektrooniline ravikindlustuskaart, mis sisaldab põhiteavet patsiendi kohta, kuid on samas turvaline, kaitstes delikaatseid isikuandmeid, või muud lahendused, mis teevad patsienti puudutava teabe paremini kättesaadavaks kogu ELis;

| 14. | märgib, et strateegia toimimise parandamiseks on palju võimalusi, eelkõige seoses ELi vahendite, mehhanismide ja struktuuridega nii strateegia, piirkondlike tervisenäitajate ja eesmärkide rakendamiseks kui ka tervishoiusüsteemide kohaldamiseks uutele väljakutsetele vastamiseks; |
| --- | --- |

14.

märgib, et strateegia toimimise parandamiseks on palju võimalusi, eelkõige seoses ELi vahendite, mehhanismide ja struktuuridega nii strateegia, piirkondlike tervisenäitajate ja eesmärkide rakendamiseks kui ka tervishoiusüsteemide kohaldamiseks uutele väljakutsetele vastamiseks;

Hinnang strateegia toimimise kohta majanduskriisi taustal

| 15. | nõustub strateegias kirjeldatud mõttega, et tervis on suurim rikkus, et terved inimesed on tootlikkuse ja jõukuse oluline tingimus ning seepärast tuleks tervishoiule kulutamist pidada investeeringuks, mitte üksnes kuluks; |
| --- | --- |

15.

nõustub strateegias kirjeldatud mõttega, et tervis on suurim rikkus, et terved inimesed on tootlikkuse ja jõukuse oluline tingimus ning seepärast tuleks tervishoiule kulutamist pidada investeeringuks, mitte üksnes kuluks;

| 16. | rõhutab, et tervis on eelkõige peamine tegur, mis määrab inimeste elukvaliteedi, ning seda ei tohiks vaadelda üksnes majanduslikust aspektist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et tervis on eelkõige peamine tegur, mis määrab inimeste elukvaliteedi, ning seda ei tohiks vaadelda üksnes majanduslikust aspektist;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et kriisist tingitud kärped liikmesriikide eelarvetes ei tohiks kaasa tuua tervishoiupoliitikale ja tervishoiule eraldatavate vahendite vähenemist, ning kutsub üles pöörama rohkem tähelepanu nende elujõulisuse säilitamisele, aidates neil kohaneda tulevaste väljakutsetega. See hõlmab avaliku ja erasektori koostööst tekkida võivat koostoimet; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et kriisist tingitud kärped liikmesriikide eelarvetes ei tohiks kaasa tuua tervishoiupoliitikale ja tervishoiule eraldatavate vahendite vähenemist, ning kutsub üles pöörama rohkem tähelepanu nende elujõulisuse säilitamisele, aidates neil kohaneda tulevaste väljakutsetega. See hõlmab avaliku ja erasektori koostööst tekkida võivat koostoimet;

| 18. | märgib, et praegune majanduskriis ei saa olla põhjus, miks liikmesriigid peaksid vähendama tervisliku elustiili edendamise meetmeid ja tervise edendamise programme; |
| --- | --- |

18.

märgib, et praegune majanduskriis ei saa olla põhjus, miks liikmesriigid peaksid vähendama tervisliku elustiili edendamise meetmeid ja tervise edendamise programme;

| 19. | on veendunud, et kõiki liikmesriike mõjutav majanduskriis ei tohi survestada ametiasutusi jätma (nt tervishoiu valdkonna) kulude vähendamise soovi tõttu hooletusse olulisi prioriteete. Vastupidi, liikmesriigid peavad andma parima, et tagada elanikkonna tervisliku seisundi jätkuv paranemine; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et kõiki liikmesriike mõjutav majanduskriis ei tohi survestada ametiasutusi jätma (nt tervishoiu valdkonna) kulude vähendamise soovi tõttu hooletusse olulisi prioriteete. Vastupidi, liikmesriigid peavad andma parima, et tagada elanikkonna tervisliku seisundi jätkuv paranemine;

ELi vahendite kasutamine tervishoiuprojektide rahastamiseks

| 20. | rõhutab tervishoiuvaldkonna tegevusprogrammi kaudu antava ELi toetuse olulisust kodanike parema tervisekaitse, tervise edendamise ning tervishoiuküsimusi käsitleva teabe ja teadmiste kogumise ja levitamise jaoks ning märgib vajadust vaadata läbi ELi vahendite valiku- ja abikõlblikkuskriteeriumid, et mõjutada muu hulgas sotsiaalseid tegureid, ning kaasata piirkonnad otseselt sellesse protsessi, et tagada nende kogemuste võimalikult suur arvessevõtmine kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

rõhutab tervishoiuvaldkonna tegevusprogrammi kaudu antava ELi toetuse olulisust kodanike parema tervisekaitse, tervise edendamise ning tervishoiuküsimusi käsitleva teabe ja teadmiste kogumise ja levitamise jaoks ning märgib vajadust vaadata läbi ELi vahendite valiku- ja abikõlblikkuskriteeriumid, et mõjutada muu hulgas sotsiaalseid tegureid, ning kaasata piirkonnad otseselt sellesse protsessi, et tagada nende kogemuste võimalikult suur arvessevõtmine kõnealuses valdkonnas;

| 21. | peab äärmiselt oluliseks jätkata ELi vahendite eraldamist ühtekuuluvusfondidesse ning jälgida nende tõhusust, sh ka ühiste sotsiaalse tervise näitajate kasutamise teel. Ühtekuuluvuspoliitika jätkuv rakendamine ELi tasandil võimaldab hinnata selle mõju rahvastiku tervisele; |
| --- | --- |

21.

peab äärmiselt oluliseks jätkata ELi vahendite eraldamist ühtekuuluvusfondidesse ning jälgida nende tõhusust, sh ka ühiste sotsiaalse tervise näitajate kasutamise teel. Ühtekuuluvuspoliitika jätkuv rakendamine ELi tasandil võimaldab hinnata selle mõju rahvastiku tervisele;

| 22. | märgib, et piirkonnad tuleb otseselt kaasata ELi vahendite jaotamisse, mis võimaldaks programmide koostamisel arvestada piirkondlike prioriteetidega ning sellest tulenevalt suurendada märgatavalt olemasolevate pakettide kasutamist; |
| --- | --- |

22.

märgib, et piirkonnad tuleb otseselt kaasata ELi vahendite jaotamisse, mis võimaldaks programmide koostamisel arvestada piirkondlike prioriteetidega ning sellest tulenevalt suurendada märgatavalt olemasolevate pakettide kasutamist;

| 23. | soovitab






  — | lihtsustada menetlusi vahendite saamiseks ja lühendada eelrahastamise tähtaega 45 päevani; |
| --- | --- | --- |

23.

soovitab

—

lihtsustada menetlusi vahendite saamiseks ja lühendada eelrahastamise tähtaega 45 päevani;

| — | muuta riigihanked läbipaistvamaks, tõlkides need kõikidesse keeltesse ja avaldades need eraldi veebilehel; |
| --- | --- |

—

muuta riigihanked läbipaistvamaks, tõlkides need kõikidesse keeltesse ja avaldades need eraldi veebilehel;

| — | lihtsustada menetlusi ja luua hõlpsasti ligipääsetavad ühised teabeallikad, et hõlbustada mitme erineva fondi kasutamist samaaegselt; |
| --- | --- |

—

lihtsustada menetlusi ja luua hõlpsasti ligipääsetavad ühised teabeallikad, et hõlbustada mitme erineva fondi kasutamist samaaegselt;

| — | suurendada piiriülestele koostööprojektidele mõeldud paketti; |
| --- | --- |

—

suurendada piiriülestele koostööprojektidele mõeldud paketti;

| 24. | kutsub üles toetama pikas perspektiivis selliseid projekte, mille eesmärk on kohandada olemasolevaid tervishoiusüsteeme, reageerimaks uutele väljakutsetele, nagu patsientide üha suurem liikuvus, rahvastiku vananemine ning krooniliste haiguste, puuete ja sõltuvuse sagenemine; |
| --- | --- |

24.

kutsub üles toetama pikas perspektiivis selliseid projekte, mille eesmärk on kohandada olemasolevaid tervishoiusüsteeme, reageerimaks uutele väljakutsetele, nagu patsientide üha suurem liikuvus, rahvastiku vananemine ning krooniliste haiguste, puuete ja sõltuvuse sagenemine;

| 25. | märgib, et vaja on arendada näitajaid ELi vahenditest rahastatavate projektide mõju hindamiseks nii rahvatervise valdkonnas kui ka selles osas, milline on olnud mõju asjaomaste piirkondade majanduslikule arengule; |
| --- | --- |

25.

märgib, et vaja on arendada näitajaid ELi vahenditest rahastatavate projektide mõju hindamiseks nii rahvatervise valdkonnas kui ka selles osas, milline on olnud mõju asjaomaste piirkondade majanduslikule arengule;

Tervise edendamine ja haiguste ennetamine

| 26. | märgib, et tervise edendamise ja haiguste ennetamise meetmed on tõhus vahend rahvatervise tagamiseks ja üha suuremate tervishoiukulude ohjamiseks; |
| --- | --- |

26.

märgib, et tervise edendamise ja haiguste ennetamise meetmed on tõhus vahend rahvatervise tagamiseks ja üha suuremate tervishoiukulude ohjamiseks;

| 27. | on veendunud, et tervist tuleb edendada kõigis eluetappides, et luua seeläbi eelkõige eeldused ja tingimused majanduslikuks toimetulekuks ning tagada igas vanuses füüsiline, vaimne ja sotsiaalne heaolu; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et tervist tuleb edendada kõigis eluetappides, et luua seeläbi eelkõige eeldused ja tingimused majanduslikuks toimetulekuks ning tagada igas vanuses füüsiline, vaimne ja sotsiaalne heaolu;

| 28. | toetab tervise edendamist ja haiguste ennetamist paljudel tasanditel, kõigis ühiskondliku ja majanduselu valdkondades; |
| --- | --- |

28.

toetab tervise edendamist ja haiguste ennetamist paljudel tasanditel, kõigis ühiskondliku ja majanduselu valdkondades;

| 29. | leiab, et on vaja edendada algatusi, mille eesmärk on suurendada nii laste kui ka täiskasvanute füüsilist aktiivsust ja liikumist; |
| --- | --- |

29.

leiab, et on vaja edendada algatusi, mille eesmärk on suurendada nii laste kui ka täiskasvanute füüsilist aktiivsust ja liikumist;

| 30. | kutsub kohalikke omavalitsusi üles toetama, edendama ja tutvustama organisatsioone, mis toovad kokku erinevas eas inimesi ja mille tegevus on keskendunud eri põlvkondade koostööle, teadmiste ja kogemuste vahetamisele; |
| --- | --- |

30.

kutsub kohalikke omavalitsusi üles toetama, edendama ja tutvustama organisatsioone, mis toovad kokku erinevas eas inimesi ja mille tegevus on keskendunud eri põlvkondade koostööle, teadmiste ja kogemuste vahetamisele;

| 31. | rõhutab, et oluline on toetada laste ja noorte haridust järgmistes valdkondades:






  — | tervislik toitumine (köögiviljaaedade rajamine lasteaedade ja koolide juurde, kvaliteetsete toitude valmistamise õppimine); |
| --- | --- | --- |

31.

rõhutab, et oluline on toetada laste ja noorte haridust järgmistes valdkondades:

—

tervislik toitumine (köögiviljaaedade rajamine lasteaedade ja koolide juurde, kvaliteetsete toitude valmistamise õppimine);

| — | füüsiline aktiivsus (matkamine ja jalgrattasõit, spordipäevad, koolidevahelised võistlused, piiriülese koostöö raames toimuvad võistlused, koolide spordiklubid, koolide matkaklubid); |
| --- | --- |

—

füüsiline aktiivsus (matkamine ja jalgrattasõit, spordipäevad, koolidevahelised võistlused, piiriülese koostöö raames toimuvad võistlused, koolide spordiklubid, koolide matkaklubid);

| — | keskkonna- ja tervishoiukoolitus (loodusõpetuse õpetamine looduse keskel, keskkonnakaitseprogrammid, keskkonnahoidlikud koolid, jalgrattasõidu, rulluisutamise ja ujumise edendamine laste hulgas); |
| --- | --- |

—

keskkonna- ja tervishoiukoolitus (loodusõpetuse õpetamine looduse keskel, keskkonnakaitseprogrammid, keskkonnahoidlikud koolid, jalgrattasõidu, rulluisutamise ja ujumise edendamine laste hulgas);

| 32. | toetab lastele suunatud tervisliku toitumise algatusi. Lastele toitu pakkuvates asutustes (koolid, lasteaiad, ebasoodsas olukorras ja probleemperede laste eest hoolitsevad asutused) on oluline panna rõhk töötlemata, keskkonnahoidlikult toodetud toiduainete kasutamisele, mida on töödeldud nii, et väärtuslikud ained ei ole kaduma läinud; |
| --- | --- |

32.

toetab lastele suunatud tervisliku toitumise algatusi. Lastele toitu pakkuvates asutustes (koolid, lasteaiad, ebasoodsas olukorras ja probleemperede laste eest hoolitsevad asutused) on oluline panna rõhk töötlemata, keskkonnahoidlikult toodetud toiduainete kasutamisele, mida on töödeldud nii, et väärtuslikud ained ei ole kaduma läinud;

| 33. | peab oluliseks teha suuremaid jõupingutusi hea tervise edendamiseks täiskasvanute seas. See hõlmaks nii füüsilist tervist, toetades spordiklubisid ning võimlemistunde üle 50-aastastele, kui ka tegevusi ühiskonnast võõrandumise vähendamiseks, mis hõlbustavad kontaktide loomist ja arendavad harjumust veeta aktiivselt aega rühmas, füüsilisest vormist olenemata. Vananev elanikkond ja ühiskondlikud muutused on toonud kaasa olukorra, kus täiskasvanud võõranduvad üha sagedamini rühmast, kuhu nad varem kuulusid (töö kaotus, abielulahutus, abikaasa surm). Üksildusel ja võimaluse puudumisel rühmas aktiivselt aega veeta võivad olla negatiivsed tagajärjed ja sellega võib kaasneda depressioon – nähtus, mida nimetatakse põgenemiseks haigusesse; |
| --- | --- |

33.

peab oluliseks teha suuremaid jõupingutusi hea tervise edendamiseks täiskasvanute seas. See hõlmaks nii füüsilist tervist, toetades spordiklubisid ning võimlemistunde üle 50-aastastele, kui ka tegevusi ühiskonnast võõrandumise vähendamiseks, mis hõlbustavad kontaktide loomist ja arendavad harjumust veeta aktiivselt aega rühmas, füüsilisest vormist olenemata. Vananev elanikkond ja ühiskondlikud muutused on toonud kaasa olukorra, kus täiskasvanud võõranduvad üha sagedamini rühmast, kuhu nad varem kuulusid (töö kaotus, abielulahutus, abikaasa surm). Üksildusel ja võimaluse puudumisel rühmas aktiivselt aega veeta võivad olla negatiivsed tagajärjed ja sellega võib kaasneda depressioon – nähtus, mida nimetatakse põgenemiseks haigusesse;

| 34. | leiab, et oleks hea, kui 40-, 50- ja üle 60-aastaste täiskasvanute tervise kontrollimisel pandaks rõhku tervisekasvatusele: õige kehakaalu säilitamine igas vanuses, südame-veresoonkonna hea seisukorra ja hea nägemise tagamine, nii koostiselt kui ka koguseliselt vanusele vastav toidusedel, halbadest harjumustest vabanemine teaduslikele tõenditele tuginedes. Seejuures tuleks eriti arvestada teist konkreetset terviseriski naiste jaoks, mis on seotud südame-veresoonkonna haiguste ja südameinfarktiga; |
| --- | --- |

34.

leiab, et oleks hea, kui 40-, 50- ja üle 60-aastaste täiskasvanute tervise kontrollimisel pandaks rõhku tervisekasvatusele: õige kehakaalu säilitamine igas vanuses, südame-veresoonkonna hea seisukorra ja hea nägemise tagamine, nii koostiselt kui ka koguseliselt vanusele vastav toidusedel, halbadest harjumustest vabanemine teaduslikele tõenditele tuginedes. Seejuures tuleks eriti arvestada teist konkreetset terviseriski naiste jaoks, mis on seotud südame-veresoonkonna haiguste ja südameinfarktiga;

| 35. | rõhutab, et arvestades seda, et enamikul juhtudest on tervislikku elustiili edendavad ennetavad tervishoiumeetmed ja -poliitika ikkagi kõige tõhusamad, on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel selles poliitikavaldkonnas kõige olulisem roll, kuna nad on elanikele kõige lähemal ja konkreetsete kohalike probleemidega kõige paremini kursis. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kohapealsete sidusrühmade (ametnikud, töötajad, tervishoiuasutused, ametiühingud, töötajate nõukogud, haigekassad, tervisekasvatuskampaaniaid läbi viivad koolid) tihedate sidemete tõttu tuleb meetmete rakendamisel nendega arvestada; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et arvestades seda, et enamikul juhtudest on tervislikku elustiili edendavad ennetavad tervishoiumeetmed ja -poliitika ikkagi kõige tõhusamad, on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel selles poliitikavaldkonnas kõige olulisem roll, kuna nad on elanikele kõige lähemal ja konkreetsete kohalike probleemidega kõige paremini kursis. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kohapealsete sidusrühmade (ametnikud, töötajad, tervishoiuasutused, ametiühingud, töötajate nõukogud, haigekassad, tervisekasvatuskampaaniaid läbi viivad koolid) tihedate sidemete tõttu tuleb meetmete rakendamisel nendega arvestada;

| 36. | märgib, et on oluline, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid lähematel aastatel tihedalt kaasatud ennetavate meetmete kavandamisse ja väljatöötamisse ning et neile antaks nende rakendamiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

36.

märgib, et on oluline, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid lähematel aastatel tihedalt kaasatud ennetavate meetmete kavandamisse ja väljatöötamisse ning et neile antaks nende rakendamiseks vajalikud vahendid;

| 37. | leiab, et neile tuleb anda ka vahendid võrgustike loomiseks, mis võimaldaksid neil vahetada kogemusi selles valdkonnas ning tegeleda muude probleemidega ELi piirkondades; |
| --- | --- |

37.

leiab, et neile tuleb anda ka vahendid võrgustike loomiseks, mis võimaldaksid neil vahetada kogemusi selles valdkonnas ning tegeleda muude probleemidega ELi piirkondades;

Tervishoiustandardi erinevuste vähendamine eesmärgiga edendada ELi territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa 2020. aasta strateegia raames

| 38. | leiab, et maapiirkondades, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondades ning raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades, nagu väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad, saared, piiriülesed ja mäestikualad ning vaesed piirkonnad, tuleb teha jõupingutusi, et tagada inimestele eelkõige võrreldav ligipääs tervishoiule ja igas vanuses head tervist edendavatele teguritele; |
| --- | --- |

38.

leiab, et maapiirkondades, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondades ning raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades, nagu väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad, saared, piiriülesed ja mäestikualad ning vaesed piirkonnad, tuleb teha jõupingutusi, et tagada inimestele eelkõige võrreldav ligipääs tervishoiule ja igas vanuses head tervist edendavatele teguritele;

| 39. | soovitab kasutada rohkem olemasolevaid näitajaid, et parandada tervist kõigil inimestel, eelkõige neil, kes eeldatavalt elavad keskmisest vähem aastaid tervetena, ning vähendada piirkondade ebavõrdsust; |
| --- | --- |

39.

soovitab kasutada rohkem olemasolevaid näitajaid, et parandada tervist kõigil inimestel, eelkõige neil, kes eeldatavalt elavad keskmisest vähem aastaid tervetena, ning vähendada piirkondade ebavõrdsust;

| 40. | rõhutab, et tähtis on tagada andmete süstemaatiline kogumine selleks, et määratleda ELi elanike tervisenäitajad, neid analüüsida ja nende üle järelevalvet teostada ning teha seeläbi järeldusi, ettepanekuid ja soovitusi ennetavateks tegevusteks, tervise edendamiseks või võimalike tagajärgede likvideerimiseks. Selleks tuleb kindlaks määrata ELi, liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil jagatavate ja vahetatavate miinimumandmete kogum, mis võimaldab nimetatud näitajate väljatöötamist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et tähtis on tagada andmete süstemaatiline kogumine selleks, et määratleda ELi elanike tervisenäitajad, neid analüüsida ja nende üle järelevalvet teostada ning teha seeläbi järeldusi, ettepanekuid ja soovitusi ennetavateks tegevusteks, tervise edendamiseks või võimalike tagajärgede likvideerimiseks. Selleks tuleb kindlaks määrata ELi, liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil jagatavate ja vahetatavate miinimumandmete kogum, mis võimaldab nimetatud näitajate väljatöötamist;

| 41. | peab heaks mõtteks määratleda näitajad meditsiinitöötajate ja abipersonali töölevõtmiseks ning püüda vähendada erinevusi kõnealustes näitajates, eelkõige riikides, mis ei ole selliseid näitajaid veel oma töö aluseks võtnud. Soovitav on neisse meetmetesse kaasata piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

41.

peab heaks mõtteks määratleda näitajad meditsiinitöötajate ja abipersonali töölevõtmiseks ning püüda vähendada erinevusi kõnealustes näitajates, eelkõige riikides, mis ei ole selliseid näitajaid veel oma töö aluseks võtnud. Soovitav on neisse meetmetesse kaasata piirkondlikud omavalitsused;

| 42. | soovitab viia läbi tervishoiutöötajate tööhõive- ja rändemäära järelevalvet, et tagada tervishoiusüsteemi optimaalne toimimine kõigis ELi piirkondades ning teha kättesaadavaks andmed, et hinnata, kas oleks võimalik pakkuda hüvitust neile piirkondadele, kes investeerivad koolitusse, ilma et nad sellistest investeeringutest kasu saaksid; |
| --- | --- |

42.

soovitab viia läbi tervishoiutöötajate tööhõive- ja rändemäära järelevalvet, et tagada tervishoiusüsteemi optimaalne toimimine kõigis ELi piirkondades ning teha kättesaadavaks andmed, et hinnata, kas oleks võimalik pakkuda hüvitust neile piirkondadele, kes investeerivad koolitusse, ilma et nad sellistest investeeringutest kasu saaksid;

| 43. | toetab meetmeid parimate tavade standardite väljatöötamiseks ja parimate tavade vahetamiseks sarnaste piirkondade vahel; |
| --- | --- |

43.

toetab meetmeid parimate tavade standardite väljatöötamiseks ja parimate tavade vahetamiseks sarnaste piirkondade vahel;

| 44. | kutsub üles viima läbi analüüsi, et võtta arvesse piirkondliku tasandi projektide majanduslikku mõju ning määrata kindlaks tervishoiuprojektidesse tehtavate investeeringute tasuvus. Eesmärk on viia läbi rakendatud poliitiliste strateegiate järelhindamine. Tuleb kindlaks määrata vahendid, mis võimaldavad teostada nii järelanalüüse kui ka eel- või ennetavaid analüüse, nagu näiteks tervisemõju hindamine (HIA); |
| --- | --- |

44.

kutsub üles viima läbi analüüsi, et võtta arvesse piirkondliku tasandi projektide majanduslikku mõju ning määrata kindlaks tervishoiuprojektidesse tehtavate investeeringute tasuvus. Eesmärk on viia läbi rakendatud poliitiliste strateegiate järelhindamine. Tuleb kindlaks määrata vahendid, mis võimaldavad teostada nii järelanalüüse kui ka eel- või ennetavaid analüüse, nagu näiteks tervisemõju hindamine (HIA);

| 45. | kutsub üles lisama tervisenäitajad ja eesmärgid Euroopa 2020. aasta strateegiasse, et saavutada intelligentne ja tasakaalustatud areng, mis aitaks võidelda sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

45.

kutsub üles lisama tervisenäitajad ja eesmärgid Euroopa 2020. aasta strateegiasse, et saavutada intelligentne ja tasakaalustatud areng, mis aitaks võidelda sotsiaalse tõrjutusega;

| 46. | kutsub komisjoni üles töötama välja asjakohased tervisenäitajad ning võtma täielikult arvesse piirkondlikke tingimusi; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles töötama välja asjakohased tervisenäitajad ning võtma täielikult arvesse piirkondlikke tingimusi;

| 47. | kutsub komisjoni üles toetama jõulisemalt piirkondlikke näitajaid puudutavaid projekte, nagu näiteks I2SARE, ning tagama, et kui näitajad on välja töötatud ja nende kasulikkus tõestatud, jätkavad nende projektidega seotud tööd andmete kogumise ja analüüsimisega tegelevad struktuurid. Lisaks sellele tuleks kogu seda tööd võimalikult palju tutvustada, et võimaldada piirkondadel vahetada kogemusi ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles toetama jõulisemalt piirkondlikke näitajaid puudutavaid projekte, nagu näiteks I2SARE, ning tagama, et kui näitajad on välja töötatud ja nende kasulikkus tõestatud, jätkavad nende projektidega seotud tööd andmete kogumise ja analüüsimisega tegelevad struktuurid. Lisaks sellele tuleks kogu seda tööd võimalikult palju tutvustada, et võimaldada piirkondadel vahetada kogemusi ja parimaid tavasid;

Põhimõtet viia tervishoid sisse kõikidesse poliitikavaldkondadesse tuleb järgida kõikidel valitsustasanditel

| 48. | leiab, et tervishoiu kõikidesse poliitikavaldkondadesse sisseviimise põhimõtte rakendamiseks on vaja komisjoni peadirektoraate paremini koordineerida ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadile tuleb anda vahendid jälgimiseks, kas kõik peadirektoraadid seda põhimõtet järgivad; |
| --- | --- |

48.

leiab, et tervishoiu kõikidesse poliitikavaldkondadesse sisseviimise põhimõtte rakendamiseks on vaja komisjoni peadirektoraate paremini koordineerida ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadile tuleb anda vahendid jälgimiseks, kas kõik peadirektoraadid seda põhimõtet järgivad;

| 49. | rõhutab, et kõik otsustusprotsessis osalejad peavad võtma selle põhimõtte kõigi oma tegevuste eelduseks, nii et püüdlusest saaks tegelikkus; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et kõik otsustusprotsessis osalejad peavad võtma selle põhimõtte kõigi oma tegevuste eelduseks, nii et püüdlusest saaks tegelikkus;

| 50. | toonitab, et tervishoiu kõikidesse poliitikavaldkondadesse sisseviimise põhimõte on universaalne ning selle elluviimiseks ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil peavad kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sellele tõsiselt pühenduma; |
| --- | --- |

50.

toonitab, et tervishoiu kõikidesse poliitikavaldkondadesse sisseviimise põhimõte on universaalne ning selle elluviimiseks ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil peavad kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sellele tõsiselt pühenduma;

Tervishoiusüsteemid seisavad silmitsi uute väljakutsetega

| 51. | soovitab Euroopa Komisjonil viia läbi uuring hindamaks seda, kuidas kasutatakse uusi IKT lahendusi, mille eesmärk on aidata kaasa tervishoiuteenuste kohandamisele tulevikuga, eelkõige seoses rahvastiku vananemise ja krooniliste haiguste ravimisega. Komitee rõhutab, et tervishoiuvaldkonna teenused on kasutajate seisukohast hädavajalikud. Olemasolevad spetsialiseeritud nõustamisstruktuurid ja kohapealne tervisealase ennetuse avatud pakkumine peaksid olema korraldatud vastavalt kohalikele oludele ja need tuleks siduda eeskätt eakatele pakutava hooldusega. Sellega seoses tuleks tugevdada valdade pädevusi eakatele tervisealaste üldhuviteenuste pakkumisel; |
| --- | --- |

51.

soovitab Euroopa Komisjonil viia läbi uuring hindamaks seda, kuidas kasutatakse uusi IKT lahendusi, mille eesmärk on aidata kaasa tervishoiuteenuste kohandamisele tulevikuga, eelkõige seoses rahvastiku vananemise ja krooniliste haiguste ravimisega. Komitee rõhutab, et tervishoiuvaldkonna teenused on kasutajate seisukohast hädavajalikud. Olemasolevad spetsialiseeritud nõustamisstruktuurid ja kohapealne tervisealase ennetuse avatud pakkumine peaksid olema korraldatud vastavalt kohalikele oludele ja need tuleks siduda eeskätt eakatele pakutava hooldusega. Sellega seoses tuleks tugevdada valdade pädevusi eakatele tervisealaste üldhuviteenuste pakkumisel;

| 52. | toetab algatusi uute tehnoloogiate, nt elektroonilisele haigusloole või patsienti puudutavale põhiteabele ligipääsu võimaldava ravikindlustuskaardi või muude lahenduste kasutuselevõtuks, hõlbustamaks tervishoiuteenuste osutamist eluohtlikes olukordades, nõrkadele, vanuritele, vaimuhaigetele, madala haridustasemega inimestele, sh inimestele, kellel on keelebarjääri tõttu kommunikatsiooniprobleemid; samuti hõlbustamaks patsiendil täieliku arstiabi saamist mõnes muus riigis kui see, milles ta on kindlustatud või milles tal on õigus riikliku tervishoiusüsteemi raames osutatavatele tervishoiuteenustele. Elektrooniline süsteem, mis peab olema turvaline, aitaks tervishoiutöötajatel vahetada teavet ning hõlbustaks viivitamatut ligipääsu patsiendi kliinilistele andmetele, teabele krooniliste haiguste ning soovitava täiendava ravi kohta, mis on äärmiselt oluline tänapäeva maailmas, kus patsiendid on üha liikuvamad ning neil on õigus saada piiriülest ravi; |
| --- | --- |

52.

toetab algatusi uute tehnoloogiate, nt elektroonilisele haigusloole või patsienti puudutavale põhiteabele ligipääsu võimaldava ravikindlustuskaardi või muude lahenduste kasutuselevõtuks, hõlbustamaks tervishoiuteenuste osutamist eluohtlikes olukordades, nõrkadele, vanuritele, vaimuhaigetele, madala haridustasemega inimestele, sh inimestele, kellel on keelebarjääri tõttu kommunikatsiooniprobleemid; samuti hõlbustamaks patsiendil täieliku arstiabi saamist mõnes muus riigis kui see, milles ta on kindlustatud või milles tal on õigus riikliku tervishoiusüsteemi raames osutatavatele tervishoiuteenustele. Elektrooniline süsteem, mis peab olema turvaline, aitaks tervishoiutöötajatel vahetada teavet ning hõlbustaks viivitamatut ligipääsu patsiendi kliinilistele andmetele, teabele krooniliste haiguste ning soovitava täiendava ravi kohta, mis on äärmiselt oluline tänapäeva maailmas, kus patsiendid on üha liikuvamad ning neil on õigus saada piiriülest ravi;

| 53. | toonitab vajadust toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et aidata neil hallata tervishoiusüsteeme ning leida tõhusaid lahendusi hõreda asustusega või hõredamalt paiknevate kogukondadega piirkondade ning hooajaliselt kõikuva rahvaarvuga turismisihtkohtade probleemidele; |
| --- | --- |

53.

toonitab vajadust toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et aidata neil hallata tervishoiusüsteeme ning leida tõhusaid lahendusi hõreda asustusega või hõredamalt paiknevate kogukondadega piirkondade ning hooajaliselt kõikuva rahvaarvuga turismisihtkohtade probleemidele;

| 54. | rõhutab vajadust teha selles valdkonnas tihedat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust teha selles valdkonnas tihedat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooniga;

| 55. | toonitab, et kõik liikmesriikide tervishoiusüsteemide sidusrühmad peavad olema kaasatud arengu- ja tegevuskavade väljatöötamisse (liitude, piirkondade, ELi liikmesriikide tervishoiupoliitikat kujundavate asutuste ning meditsiinitöötajate koolitamisega tegelevate asutuste arvamused); |
| --- | --- |

55.

toonitab, et kõik liikmesriikide tervishoiusüsteemide sidusrühmad peavad olema kaasatud arengu- ja tegevuskavade väljatöötamisse (liitude, piirkondade, ELi liikmesriikide tervishoiupoliitikat kujundavate asutuste ning meditsiinitöötajate koolitamisega tegelevate asutuste arvamused);

| 56. | nõuab, et ta saaks osaleda ajutistes töörühmades parimate tavade tutvustamise edendamiseks; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et ta saaks osaleda ajutistes töörühmades parimate tavade tutvustamise edendamiseks;

| 57. | rõhutab, et ta toetab hiljuti nõukogus saavutatud konsensust seoses patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius käsitleva direktiivi ettepaneku sätetega, mis puudutavad päritoluriiki ja ravikulude tasaarvestust; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et ta toetab hiljuti nõukogus saavutatud konsensust seoses patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius käsitleva direktiivi ettepaneku sätetega, mis puudutavad päritoluriiki ja ravikulude tasaarvestust;

| 58. | teeb Euroopa Parlamendile ettepaneku loobuda eelkõige nõudest kehtestada vautšerite süsteem, mille kohaselt oleks haigla kohustatud esitama ravikulude arve otse teise riigi ravikindlustusasutusele, ning nõudest piirata nõukogu otsustatud eelloa kriteeriume teises liikmesriigis kavandatava haiglaravi puhul; |
| --- | --- |

58.

teeb Euroopa Parlamendile ettepaneku loobuda eelkõige nõudest kehtestada vautšerite süsteem, mille kohaselt oleks haigla kohustatud esitama ravikulude arve otse teise riigi ravikindlustusasutusele, ning nõudest piirata nõukogu otsustatud eelloa kriteeriume teises liikmesriigis kavandatava haiglaravi puhul;

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema strateegia rakendusmehhanismides tõhus roll

| 59. | nõuab, et teda kutsutaks korrapäraselt kõrgetasemelise rahvatervise töörühma töös osalema; |
| --- | --- |

59.

nõuab, et teda kutsutaks korrapäraselt kõrgetasemelise rahvatervise töörühma töös osalema;

| 60. | nõuab, et kui kõrgetasemeline rahvatervise töörühm tegeleb küsimustega, mis on liikmesriikide kohalike või piirkondlike omavalitsuste pädevuses, kutsutaks aruteludel osalema nende esindaja; |
| --- | --- |

60.

nõuab, et kui kõrgetasemeline rahvatervise töörühm tegeleb küsimustega, mis on liikmesriikide kohalike või piirkondlike omavalitsuste pädevuses, kutsutaks aruteludel osalema nende esindaja;

| 61. | leiab, et ta peaks olema kaasatud teatavate ELi tasandil loodud teemapõhiste töörühmade töösse; |
| --- | --- |

61.

leiab, et ta peaks olema kaasatud teatavate ELi tasandil loodud teemapõhiste töörühmade töösse;

| 62. | tervitab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi algatust luua Regioonide Komiteega ühisprojektid, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegia rakendamisse; |
| --- | --- |

62.

tervitab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi algatust luua Regioonide Komiteega ühisprojektid, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegia rakendamisse;

| 63. | juhib tähelepanu sellele, et komitee tehnilise platvormi loomine tervishoiualaseks koostööks peaks võimaldama kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtta Euroopa tervishoiustrateegia tõhusamalt kasutusele ning lihtsustada selle rakendamist eelkõige parimate tavade vahetamise teel. Komitee arvates on tegemist sammuga õiges suunas. |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu sellele, et komitee tehnilise platvormi loomine tervishoiualaseks koostööks peaks võimaldama kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtta Euroopa tervishoiustrateegia tõhusamalt kasutusele ning lihtsustada selle rakendamist eelkõige parimate tavade vahetamise teel. Komitee arvates on tegemist sammuga õiges suunas.

Brüssel, 2. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/43

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta”

2011/C 42/09

REGIOONIDE KOMITEE

| — | väljendab kahetsust selle pärast, et rahastamismehhanismi keerukuse tõttu juhitakse Euroopa projekte üha enam pigem lähtudes vastavusest haldusmenetlustele kui arengustrateegiast; |
| --- | --- |

—

väljendab kahetsust selle pärast, et rahastamismehhanismi keerukuse tõttu juhitakse Euroopa projekte üha enam pigem lähtudes vastavusest haldusmenetlustele kui arengustrateegiast;

| — | rõhutab, et ELi rahastamise killustatus takistab projektide tõhusat elluviimist ega lase keskenduda ühistele arenguprioriteetidele; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et ELi rahastamise killustatus takistab projektide tõhusat elluviimist ega lase keskenduda ühistele arenguprioriteetidele;

| — | kutsub üles kasutama struktuurifondides muudatuste ja paranduste tegemisel edaspidi arukat lähenemisviisi, sest sagedased muutused tekitavad halduskoormust ja viivitusi rakendamisel; |
| --- | --- |

—

kutsub üles kasutama struktuurifondides muudatuste ja paranduste tegemisel edaspidi arukat lähenemisviisi, sest sagedased muutused tekitavad halduskoormust ja viivitusi rakendamisel;

| — | on veendunud, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalemine rakenduskavade väljatöötamises aitab kaasa selliste projektide koostamisele, mis ei ole niivõrd ebarealistlikud, vaid vastupidi vastavad paremini piirkondade vajadustele ja tagavad vahendite kiire kasutamise; |
| --- | --- |

—

on veendunud, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalemine rakenduskavade väljatöötamises aitab kaasa selliste projektide koostamisele, mis ei ole niivõrd ebarealistlikud, vaid vastupidi vastavad paremini piirkondade vajadustele ja tagavad vahendite kiire kasutamise;

| — | väljendab kahetsust, et seni tehtud uuringutest, analüüsidest ja aruannetest puuduvad konkreetsed andmed ühtekuuluvuspoliitika toimimise ja tõhususe kohta – peamiselt seetõttu, et pigem keskendutakse vahendite kasutamise määrale ning programmide rakendamisele kui projektide tegelikele tulemustele ja nende tähtsusele piirkondade arengu seisukohalt; |
| --- | --- |

—

väljendab kahetsust, et seni tehtud uuringutest, analüüsidest ja aruannetest puuduvad konkreetsed andmed ühtekuuluvuspoliitika toimimise ja tõhususe kohta – peamiselt seetõttu, et pigem keskendutakse vahendite kasutamise määrale ning programmide rakendamisele kui projektide tegelikele tulemustele ja nende tähtsusele piirkondade arengu seisukohalt;

| — | leiab, et selgema pildi saamiseks poliitika edusammudest ja loodud struktuurilistest muutustest tuleb leppida kokku aruandlusmeetodis, mille puhul keskendutakse esmajärjekorras tulemustele ja alles seejärel vahendite kasutuse määrale. |
| --- | --- |

—

leiab, et selgema pildi saamiseks poliitika edusammudest ja loodud struktuurilistest muutustest tuleb leppida kokku aruandlusmeetodis, mille puhul keskendutakse esmajärjekorras tulemustele ja alles seejärel vahendite kasutuse määrale.

| Raportöör | : | Constantin Ostaficiuc (RO/EPP), Timiși maakonna volikogu esimees |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta”
  KOM(2010) 110 lõplik |

Raportöör

:

Constantin Ostaficiuc (RO/EPP), Timiși maakonna volikogu esimees

Viitedokument

:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta”

KOM(2010) 110 lõplik

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab üldmäärusega kehtestatud strateegiaaruannete koostamist, mille eesmärk on esitada varaseid andmeid ühtekuuluvuspoliitika rakendamise väljundite ja tulemuste kohta aastatel 2007–2013. Strateegiaaruanne juhib enam tähelepanu vajadusele suurendada ELi ühtekuuluvuspoliitika meetmete mõju kohalikul, piirkondlikul ja üleriigilisel tasandil; |
| --- | --- |

1.

tervitab üldmäärusega kehtestatud strateegiaaruannete koostamist, mille eesmärk on esitada varaseid andmeid ühtekuuluvuspoliitika rakendamise väljundite ja tulemuste kohta aastatel 2007–2013. Strateegiaaruanne juhib enam tähelepanu vajadusele suurendada ELi ühtekuuluvuspoliitika meetmete mõju kohalikul, piirkondlikul ja üleriigilisel tasandil;

| 2. | väljendab kahetsust selle pärast, et rahastamismehhanismi keerukuse tõttu juhitakse Euroopa projekte üha enam pigem lähtudes vastavusest haldusmenetlustele kui arengustrateegiast. See on üks suuremaid takistusi rakenduskavade tõhusa, kiire ja tulemusliku elluviimise ees. Projektiarendajad lasevad silmist oma projektide põhieesmärgid, sisu ja väljundid ning keskenduvad peamiselt eeskirjade ja finantskontrolli nõuete järgimisele; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust selle pärast, et rahastamismehhanismi keerukuse tõttu juhitakse Euroopa projekte üha enam pigem lähtudes vastavusest haldusmenetlustele kui arengustrateegiast. See on üks suuremaid takistusi rakenduskavade tõhusa, kiire ja tulemusliku elluviimise ees. Projektiarendajad lasevad silmist oma projektide põhieesmärgid, sisu ja väljundid ning keskenduvad peamiselt eeskirjade ja finantskontrolli nõuete järgimisele;

| 3. | meenutab, et erinevalt ELi konkreetsete valdkondade poliitikast arvestatakse ühtekuuluvuspoliitikas iga piirkonna majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja haldusolusid ning eesmärk on kohandada ELi meetmeid nende piirkondlike erijoontega. Seepärast peab EL oma edaspidistes poliitikareformides vältima igasugust standardiseerimist, mis võib takistada säästvat territoriaalset arengut, mille puhul arvestatakse kõigi asjaomaste piirkondade vajadustega; |
| --- | --- |

3.

meenutab, et erinevalt ELi konkreetsete valdkondade poliitikast arvestatakse ühtekuuluvuspoliitikas iga piirkonna majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja haldusolusid ning eesmärk on kohandada ELi meetmeid nende piirkondlike erijoontega. Seepärast peab EL oma edaspidistes poliitikareformides vältima igasugust standardiseerimist, mis võib takistada säästvat territoriaalset arengut, mille puhul arvestatakse kõigi asjaomaste piirkondade vajadustega;

| 4. | rõhutab, et ELi rahastamise killustatus takistab projektide tõhusat elluviimist ega lase keskenduda ühistele arenguprioriteetidele. Selle küsimusega tuleb kõigil tasanditel tõsiselt tegeleda tulevastes aruteludes ühtekuuluvuspoliitika reformimise üle ning ELi eelarve läbivaatamisel eesseisva programmiperioodi kavandamise raames; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ELi rahastamise killustatus takistab projektide tõhusat elluviimist ega lase keskenduda ühistele arenguprioriteetidele. Selle küsimusega tuleb kõigil tasanditel tõsiselt tegeleda tulevastes aruteludes ühtekuuluvuspoliitika reformimise üle ning ELi eelarve läbivaatamisel eesseisva programmiperioodi kavandamise raames;

| 5. | soovitab Euroopa Komisjonil vältida ettekirjutusi tegevate strateegiate liiga ranget kohaldamist, sest need ei pruugi vastata kohalikele vajadustele, oludele ja arenguvõimalustele, ning teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

5.

soovitab Euroopa Komisjonil vältida ettekirjutusi tegevate strateegiate liiga ranget kohaldamist, sest need ei pruugi vastata kohalikele vajadustele, oludele ja arenguvõimalustele, ning teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 6. | leiab, et tulevastes õigusaktides on vaja käsitleda poliitika kohandamist finants- ja majanduskriisidega, et suurendada ELi võimet sekkuda, kohandada sekkumist uue majandus- ja sotsiaalkontekstiga ning kiirendada projektide elluviimist; |
| --- | --- |

6.

leiab, et tulevastes õigusaktides on vaja käsitleda poliitika kohandamist finants- ja majanduskriisidega, et suurendada ELi võimet sekkuda, kohandada sekkumist uue majandus- ja sotsiaalkontekstiga ning kiirendada projektide elluviimist;

| 7. | kutsub üles kasutama struktuurifondides muudatuste ja paranduste tegemisel edaspidi arukat lähenemisviisi, sest sagedased muutused tekitavad halduskoormust ja viivitusi rakendamisel. Eeskirjade ja standardite tagasiulatuv sätestamine muudab rakendamise keerulisemaks ning seda tuleb tulevikus vältida. Euroopa Komisjon peaks püüdma paremini prognoosida õigusaktide mõju, et muuta nad sidusamaks ja kergemini kohaldatavaks; |
| --- | --- |

7.

kutsub üles kasutama struktuurifondides muudatuste ja paranduste tegemisel edaspidi arukat lähenemisviisi, sest sagedased muutused tekitavad halduskoormust ja viivitusi rakendamisel. Eeskirjade ja standardite tagasiulatuv sätestamine muudab rakendamise keerulisemaks ning seda tuleb tulevikus vältida. Euroopa Komisjon peaks püüdma paremini prognoosida õigusaktide mõju, et muuta nad sidusamaks ja kergemini kohaldatavaks;

| 8. | on veendunud, et esineb otsene seos järgmise kolme elemendi vahel: 1) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine, 2) vahendite kasutuse määr ning 3) ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide edukas rakendamine nii planeerimise kui ka projekti etapis. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalemine rakenduskavade väljatöötamises aitab kaasa selliste projektide koostamisele, mis ei ole niivõrd ebarealistlikud, vaid vastupidi vastavad paremini piirkondade vajadustele ja tagavad vahendite kiire kasutamise; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et esineb otsene seos järgmise kolme elemendi vahel: 1) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine, 2) vahendite kasutuse määr ning 3) ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide edukas rakendamine nii planeerimise kui ka projekti etapis. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalemine rakenduskavade väljatöötamises aitab kaasa selliste projektide koostamisele, mis ei ole niivõrd ebarealistlikud, vaid vastupidi vastavad paremini piirkondade vajadustele ja tagavad vahendite kiire kasutamise;

| 9. | on kindlal arvamusel, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleb ärgitada oma tegevust ajakohastama ja uuendama, et parandada oma projektide elluviimise mehhanismi, ning kutsub üles tugevdama kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse tasandit suutlikkuse suurendamise ja ühtekuuluvuspoliitika detsentraliseerimise abil; |
| --- | --- |

9.

on kindlal arvamusel, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleb ärgitada oma tegevust ajakohastama ja uuendama, et parandada oma projektide elluviimise mehhanismi, ning kutsub üles tugevdama kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse tasandit suutlikkuse suurendamise ja ühtekuuluvuspoliitika detsentraliseerimise abil;

Strateegilisem aruandlus

| 10. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika olulist rolli piirkondade ja kohalike kogukondade arengus ning nende kohanemisvõime suurendamisel globaliseerunud majanduses. Komitee väljendab siiski kahetsust, et seni tehtud uuringutest, analüüsidest ja aruannetest puuduvad konkreetsed andmed ühtekuuluvuspoliitika toimimise ja tõhususe kohta – peamiselt seetõttu, et pigem keskendutakse vahendite kasutamise määrale ning programmide rakendamisele kui projektide tegelikele tulemustele ja nende tähtsusele piirkondade arengu seisukohalt; |
| --- | --- |

10.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika olulist rolli piirkondade ja kohalike kogukondade arengus ning nende kohanemisvõime suurendamisel globaliseerunud majanduses. Komitee väljendab siiski kahetsust, et seni tehtud uuringutest, analüüsidest ja aruannetest puuduvad konkreetsed andmed ühtekuuluvuspoliitika toimimise ja tõhususe kohta – peamiselt seetõttu, et pigem keskendutakse vahendite kasutamise määrale ning programmide rakendamisele kui projektide tegelikele tulemustele ja nende tähtsusele piirkondade arengu seisukohalt;

| 11. | leiab, et strateegiaaruannetes esitatud soovitused kujutavad endast väärtuslikku panust, mida kasutada tulevaste Euroopa ja liikmesriikide strateegiliste viiteraamistike väljatöötamisel, et vältida varem tehtud vigade kordamist. Selles osas tuleb keskenduda rohkem pigem poliitika kvalitatiivsele hindamisele, eelkõige suurte projektide puhul, kui statistikaandmete tõlgendamisele. Ühtekuuluvuspoliitika tõelist väärtust tuleb hinnata selle tulemuste ning üleriigilisel ja piirkondlikul tasandil loodud võimendava mõju järgi (1); |
| --- | --- |

11.

leiab, et strateegiaaruannetes esitatud soovitused kujutavad endast väärtuslikku panust, mida kasutada tulevaste Euroopa ja liikmesriikide strateegiliste viiteraamistike väljatöötamisel, et vältida varem tehtud vigade kordamist. Selles osas tuleb keskenduda rohkem pigem poliitika kvalitatiivsele hindamisele, eelkõige suurte projektide puhul, kui statistikaandmete tõlgendamisele. Ühtekuuluvuspoliitika tõelist väärtust tuleb hinnata selle tulemuste ning üleriigilisel ja piirkondlikul tasandil loodud võimendava mõju järgi (1);

| 12. | leiab, et Euroopa ja liikmesriikide aruannetes tuleks struktureeritumalt selgitada vahe-eesmärkide mittesaavutamise põhjusi, märkides ära nii sisemised kui ka välised tegurid; |
| --- | --- |

12.

leiab, et Euroopa ja liikmesriikide aruannetes tuleks struktureeritumalt selgitada vahe-eesmärkide mittesaavutamise põhjusi, märkides ära nii sisemised kui ka välised tegurid;

| 13. | leiab, et selgema pildi saamiseks poliitika edusammudest ja loodud struktuurilistest muutustest tuleb leppida kokku aruandlusmeetodis, mille puhul keskendutakse esmajärjekorras tulemustele ja alles seejärel vahendite kasutuse määrale. Hindamine peab lähtuma poliitika tulemustest lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning võimendavast mõjust. Nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt esitatud väljundid ja tulemused annavad aruannetele strateegilisema suunitluse; |
| --- | --- |

13.

leiab, et selgema pildi saamiseks poliitika edusammudest ja loodud struktuurilistest muutustest tuleb leppida kokku aruandlusmeetodis, mille puhul keskendutakse esmajärjekorras tulemustele ja alles seejärel vahendite kasutuse määrale. Hindamine peab lähtuma poliitika tulemustest lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning võimendavast mõjust. Nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt esitatud väljundid ja tulemused annavad aruannetele strateegilisema suunitluse;

| 14. | leiab, et strateegiaaruannetes tuleb selgitada muutusi makromajanduslikus olukorras ja neist tulenevaid muutusi rakenduskavades, et muuta aruanded asjakohasemaks seoses uue majandus-, finants-, sotsiaalse ja keskkonnakliimaga; |
| --- | --- |

14.

leiab, et strateegiaaruannetes tuleb selgitada muutusi makromajanduslikus olukorras ja neist tulenevaid muutusi rakenduskavades, et muuta aruanded asjakohasemaks seoses uue majandus-, finants-, sotsiaalse ja keskkonnakliimaga;

| 15. | märgib, et Euroopa Komisjoni aruandes esitatud arvud kinnitavad, et programmide elluviimine on aeglane ELi poliitika peamistes prioriteetsetes valdkondades, nagu raudtee, energia, keskkond, digitaalmajandus, sotsiaalne kaasatus, juhtimine ja suutlikkuse suurendamine. Seepärast on vaja põhjalikult analüüsida kehvade tulemuste põhjuseid nimetatud valdkondades ning võtta parandusmeetmeid olukorra muutmiseks. Juhul kui selline olukord on tekkinud prioriteetide muutumise tõttu majanduslike ja sotsiaalsete turutingimuste tagajärjel, peab olema võimalik vahendid ümber jaotada, et täita pakilisemad piirkondlikud vajadused; |
| --- | --- |

15.

märgib, et Euroopa Komisjoni aruandes esitatud arvud kinnitavad, et programmide elluviimine on aeglane ELi poliitika peamistes prioriteetsetes valdkondades, nagu raudtee, energia, keskkond, digitaalmajandus, sotsiaalne kaasatus, juhtimine ja suutlikkuse suurendamine. Seepärast on vaja põhjalikult analüüsida kehvade tulemuste põhjuseid nimetatud valdkondades ning võtta parandusmeetmeid olukorra muutmiseks. Juhul kui selline olukord on tekkinud prioriteetide muutumise tõttu majanduslike ja sotsiaalsete turutingimuste tagajärjel, peab olema võimalik vahendid ümber jaotada, et täita pakilisemad piirkondlikud vajadused;

| 16. | leiab, et strateegiaaruannetes tuleks keskenduda põhjalikumalt probleemidele, mis on põhjustanud investeeringute kinnipidamist, ning püüda koguda riiklikelt, piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt tagasisidet rakenduskavade elluviimise kohta; |
| --- | --- |

16.

leiab, et strateegiaaruannetes tuleks keskenduda põhjalikumalt probleemidele, mis on põhjustanud investeeringute kinnipidamist, ning püüda koguda riiklikelt, piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt tagasisidet rakenduskavade elluviimise kohta;

| 17. | leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on strateegiaaruannete koostamisel liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni loomulikud partnerid, sest nad on kodanikele ja kohalikele ettevõtetele kõige lähemal asuv tasand, mis tunneb kohalikke olusid. Nad saavad pakkuda väärtuslikke lahendusi parandamaks poliitika elluviimist ning aitavad keskenduda väljunditele, tulemustele ja strateegilisele arengule. Aruannete koostamise kogemustest ja tulemustest lähtudes võiks algatada arutelud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning korraldusasutuste vahel, et analüüsida esilekerkinud takistusi ja leida sobivaid meetmeid, mida võtta tulemuste parandamiseks; |
| --- | --- |

17.

leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on strateegiaaruannete koostamisel liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni loomulikud partnerid, sest nad on kodanikele ja kohalikele ettevõtetele kõige lähemal asuv tasand, mis tunneb kohalikke olusid. Nad saavad pakkuda väärtuslikke lahendusi parandamaks poliitika elluviimist ning aitavad keskenduda väljunditele, tulemustele ja strateegilisele arengule. Aruannete koostamise kogemustest ja tulemustest lähtudes võiks algatada arutelud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning korraldusasutuste vahel, et analüüsida esilekerkinud takistusi ja leida sobivaid meetmeid, mida võtta tulemuste parandamiseks;

| 18. | leiab, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused peaksid saama haldus-, kontrolli- ja auditisüsteemide korraldamisel raskuste tekkimisel küsida toetust Euroopa Komisjoni talitustelt ja seda tuleks neile ka anda. Riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ees seisvate probleemide parem mõistmine nende kohustuslike süsteemide loomisel aitab pidevalt parandada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist; |
| --- | --- |

18.

leiab, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused peaksid saama haldus-, kontrolli- ja auditisüsteemide korraldamisel raskuste tekkimisel küsida toetust Euroopa Komisjoni talitustelt ja seda tuleks neile ka anda. Riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ees seisvate probleemide parem mõistmine nende kohustuslike süsteemide loomisel aitab pidevalt parandada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist;

| 19. | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas tuleks levitada rohkem aruannetes kirjeldatud häid tavasid. Heade tavade levitamine ei tohi piirduda internetiplatvormide ja konverentsidega, vaid tuleb julgustada kasutama ka teisi tõhusamaid meetodeid, näiteks vastastikune hindamine, töötajate vahetus ja õppekülastused; |
| --- | --- |

19.

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas tuleks levitada rohkem aruannetes kirjeldatud häid tavasid. Heade tavade levitamine ei tohi piirduda internetiplatvormide ja konverentsidega, vaid tuleb julgustada kasutama ka teisi tõhusamaid meetodeid, näiteks vastastikune hindamine, töötajate vahetus ja õppekülastused;

Tulevased määrused pärast 2013. aastat

| 20. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma tulevasi strateegiaaruandeid koostades arvesse vertikaalset ja horisontaalset lähenemisviisi, pöörates seeläbi rohkem tähelepanu piirkondlikele muutustele ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisele. 2010. aasta aruandes keskendutakse eri sektorite saavutuste analüüsimisele ega uurita territoriaalseid aspekte ja struktuurilisi muutusi toimivate piirkondade tasandil; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma tulevasi strateegiaaruandeid koostades arvesse vertikaalset ja horisontaalset lähenemisviisi, pöörates seeläbi rohkem tähelepanu piirkondlikele muutustele ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisele. 2010. aasta aruandes keskendutakse eri sektorite saavutuste analüüsimisele ega uurita territoriaalseid aspekte ja struktuurilisi muutusi toimivate piirkondade tasandil;

| 21. | leiab, et tulevaste programmide planeerimist silmas pidades ja varem tehtust õppimise innustamiseks peaks Euroopa Komisjon algatama arutelu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja sidusrühmadega delegeerimise, subsidiaarsuse, lihtsustamise, abikõlblikkuse ja uute hindamisnäitajate üle, vahest veebipõhiste interaktiivsete teabevahetusvahendite kaudu; |
| --- | --- |

21.

leiab, et tulevaste programmide planeerimist silmas pidades ja varem tehtust õppimise innustamiseks peaks Euroopa Komisjon algatama arutelu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja sidusrühmadega delegeerimise, subsidiaarsuse, lihtsustamise, abikõlblikkuse ja uute hindamisnäitajate üle, vahest veebipõhiste interaktiivsete teabevahetusvahendite kaudu;

| 22. | leiab, et Euroopa Komisjon peaks otsima paremat koostoimet strateegiaaruannete ja muude aruannete vahel, nimelt majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevad eduaruanded ning Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimiseks vajalike riiklike reformikavade rakendamist käsitlevad aruanded. Strateegiaaruannetes tuleks käsitleda poliitika üldist mõju ja tulemusi keskmises ja pikas perspektiivis. See peab olema strateegiale suunatud, et hinnata programmide lisaväärtust ja ulatust kogu ELis ning nende kooskõla teiste ELi strateegiatega ja samuti riiklike strateegiate ja programmidega; |
| --- | --- |

22.

leiab, et Euroopa Komisjon peaks otsima paremat koostoimet strateegiaaruannete ja muude aruannete vahel, nimelt majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevad eduaruanded ning Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimiseks vajalike riiklike reformikavade rakendamist käsitlevad aruanded. Strateegiaaruannetes tuleks käsitleda poliitika üldist mõju ja tulemusi keskmises ja pikas perspektiivis. See peab olema strateegiale suunatud, et hinnata programmide lisaväärtust ja ulatust kogu ELis ning nende kooskõla teiste ELi strateegiatega ja samuti riiklike strateegiate ja programmidega;

| 23. | leiab, et aruandlus ei tohiks piirduda seitsmeaastase programmiperioodiga, vaid see peab olema pidev dünaamiline protsess, et oleks võimalik põhjalikult hinnata poliitika pikaajalisi tulemusi ning seeläbi saavutatud majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaolukorra paranemist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Strateegiaaruanded peaksid andma stiimuli parandusi sisse viia ning nad peaksid sisaldama teostatavaid soovitusi, mis aitavad olukorda parandada ja vältida täiendavat bürokraatiat; |
| --- | --- |

23.

leiab, et aruandlus ei tohiks piirduda seitsmeaastase programmiperioodiga, vaid see peab olema pidev dünaamiline protsess, et oleks võimalik põhjalikult hinnata poliitika pikaajalisi tulemusi ning seeläbi saavutatud majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaolukorra paranemist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Strateegiaaruanded peaksid andma stiimuli parandusi sisse viia ning nad peaksid sisaldama teostatavaid soovitusi, mis aitavad olukorda parandada ja vältida täiendavat bürokraatiat;

| 24. | soovitab kasutada „ühtse teabe ja ühtse auditeerimise” põhimõtet, mis on konkreetne lahendus vähendamaks nii ettevõtete kui ka valitsuste halduskoormust (2); |
| --- | --- |

24.

soovitab kasutada „ühtse teabe ja ühtse auditeerimise” põhimõtet, mis on konkreetne lahendus vähendamaks nii ettevõtete kui ka valitsuste halduskoormust (2);

| 25. | soovitab tungivalt liikmesriikidel ja komisjonil kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakenduskavade üle peetavatesse läbirääkimistesse ning luua tingimused partnerluspõhimõtte tõhusaks kasutuseks. Riigi ja Euroopa tasandi dialoogi kohalike omavalitsustega tuleb tugevdada edasistes läbirääkimistes 2014. aasta järgsete mitmeaastaste programmide üle. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ülesannete jaotusele, haldussuutlikkusele ning vahendite kasutamist takistavatele asjaoludele riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil, vältides ülesannete koondumist riigi tasandile. Väiteid, nagu oleks kohaliku ja piirkondliku tasandi institutsiooniline suutlikkus üsna nõrk, ei tohi pidada tõsiseltvõetavateks ning need ei tohi kujuneda takistuseks ühtekuuluvuspoliitika detsentraliseerimisele; |
| --- | --- |

25.

soovitab tungivalt liikmesriikidel ja komisjonil kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakenduskavade üle peetavatesse läbirääkimistesse ning luua tingimused partnerluspõhimõtte tõhusaks kasutuseks. Riigi ja Euroopa tasandi dialoogi kohalike omavalitsustega tuleb tugevdada edasistes läbirääkimistes 2014. aasta järgsete mitmeaastaste programmide üle. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ülesannete jaotusele, haldussuutlikkusele ning vahendite kasutamist takistavatele asjaoludele riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil, vältides ülesannete koondumist riigi tasandile. Väiteid, nagu oleks kohaliku ja piirkondliku tasandi institutsiooniline suutlikkus üsna nõrk, ei tohi pidada tõsiseltvõetavateks ning need ei tohi kujuneda takistuseks ühtekuuluvuspoliitika detsentraliseerimisele;

| 26. | leiab, et võimalik lahendus on kolmepoolsed kokkulepped piirkondade, riiklike ametiasutuste ja Euroopa Komisjoni vahel, suurendades nii poliitilist vastutust ja seotust poliitikaga; |
| --- | --- |

26.

leiab, et võimalik lahendus on kolmepoolsed kokkulepped piirkondade, riiklike ametiasutuste ja Euroopa Komisjoni vahel, suurendades nii poliitilist vastutust ja seotust poliitikaga;

| 27. | soovitab kasutada tulemuspõhiseid mehhanisme ühtekuuluvuspoliitika elluviimisel ning kokkulepitud näitajaid hindamisel ja tulemuslikkuse mõõtmisel, et saavutada seeläbi vastastikune vastutus poliitika eest; |
| --- | --- |

27.

soovitab kasutada tulemuspõhiseid mehhanisme ühtekuuluvuspoliitika elluviimisel ning kokkulepitud näitajaid hindamisel ja tulemuslikkuse mõõtmisel, et saavutada seeläbi vastastikune vastutus poliitika eest;

| 28. | kutsub üles ühtlustama ühtekuuluvuspoliitika programmitööd, järelevalvet ja hindamist eesmärgiga parandada Euroopa Komisjoni nõuandvat rolli ning vähendada eelkõige kontrolli ja auditeerimisega seotud halduskoormust. Euroopa Komisjoni talitused peaksid pakkuma eksperditeadmisi valdkondliku ja territoriaalse arengu valdkonnas ning need peaksid olema liikmesriikidele, piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele järjepidevalt kättesaadavad kogu programmiperioodi vältel – ettevalmistamise, läbirääkimiste ja rakendamise etapis; |
| --- | --- |

28.

kutsub üles ühtlustama ühtekuuluvuspoliitika programmitööd, järelevalvet ja hindamist eesmärgiga parandada Euroopa Komisjoni nõuandvat rolli ning vähendada eelkõige kontrolli ja auditeerimisega seotud halduskoormust. Euroopa Komisjoni talitused peaksid pakkuma eksperditeadmisi valdkondliku ja territoriaalse arengu valdkonnas ning need peaksid olema liikmesriikidele, piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele järjepidevalt kättesaadavad kogu programmiperioodi vältel – ettevalmistamise, läbirääkimiste ja rakendamise etapis;

| 29. | soovitab, et suurte strateegiliste projektide puhul võtavad riikide valitsused ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused kaasrahastamise kohustuse rakenduskavade vastuvõtmise algetapis. See võiks olla isegi rakenduskavade heakskiitmise osa; |
| --- | --- |

29.

soovitab, et suurte strateegiliste projektide puhul võtavad riikide valitsused ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused kaasrahastamise kohustuse rakenduskavade vastuvõtmise algetapis. See võiks olla isegi rakenduskavade heakskiitmise osa;

| 30. | kutsub Euroopa Komisjoni üles selgemalt määratlema nõuded kontrollisüsteemidele ja kontrolljäljele ning tegema sellega seoses tihedamat koostööd korraldusasutustega, eriti rakenduskavadele esitatavate tingimuste kindlaksmääramise ajal; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa Komisjoni üles selgemalt määratlema nõuded kontrollisüsteemidele ja kontrolljäljele ning tegema sellega seoses tihedamat koostööd korraldusasutustega, eriti rakenduskavadele esitatavate tingimuste kindlaksmääramise ajal;

| 31. | märgib, et n+2 reegel on eriti problemaatiline programmiperioodi esimesel aastal, arvestades rakenduskavade hilist heakskiitmist, projektikonkursside käivitamist, hindamist jne, ning soovitab programmiperioodi esimesel poolel rakendada ELi kõigi 27 liikmesriigi suhtes n+3 reeglit; |
| --- | --- |

31.

märgib, et n+2 reegel on eriti problemaatiline programmiperioodi esimesel aastal, arvestades rakenduskavade hilist heakskiitmist, projektikonkursside käivitamist, hindamist jne, ning soovitab programmiperioodi esimesel poolel rakendada ELi kõigi 27 liikmesriigi suhtes n+3 reeglit;

| 32. | kutsub üles andma tehnilise abi rakenduskavadest suuremat toetust haldus- ja tehnilise suutlikkuse poolest nõrgemate projektide arendamiseks ja juhtimiseks. Lisaks tervitab komitee vahendeid, mis keskenduvad selliste suuremahuliste projektide ettevalmistamise toetamisele nagu JASPERS, ELENA või teisi sarnaseid olemasolevaid mehhanisme; |
| --- | --- |

32.

kutsub üles andma tehnilise abi rakenduskavadest suuremat toetust haldus- ja tehnilise suutlikkuse poolest nõrgemate projektide arendamiseks ja juhtimiseks. Lisaks tervitab komitee vahendeid, mis keskenduvad selliste suuremahuliste projektide ettevalmistamise toetamisele nagu JASPERS, ELENA või teisi sarnaseid olemasolevaid mehhanisme;

| 33. | leiab, et struktuurifondidest peaksid saama täielikult integreeritud vahendid ELi sekkumiseks piirkondades, aidates toetada valdkondlikku poliitikat. Euroopa Sotsiaalfondi meetmed peaksid jääma ühtekuuluspoliitika osaks. Lisaks tuleks maaelu arengu fondi paremini kooskõlastada teiste struktuurivahenditega, et vältida probleeme (nt investeeringute kooskõlastamata ajakavad, piiritlemine, eri rahastamisnõuded) ning edendada integreeritud territoriaalset arengut; |
| --- | --- |

33.

leiab, et struktuurifondidest peaksid saama täielikult integreeritud vahendid ELi sekkumiseks piirkondades, aidates toetada valdkondlikku poliitikat. Euroopa Sotsiaalfondi meetmed peaksid jääma ühtekuuluspoliitika osaks. Lisaks tuleks maaelu arengu fondi paremini kooskõlastada teiste struktuurivahenditega, et vältida probleeme (nt investeeringute kooskõlastamata ajakavad, piiritlemine, eri rahastamisnõuded) ning edendada integreeritud territoriaalset arengut;

Lihtsustamine

| 34. | julgustab liikmesriike ja Euroopa Komisjoni hindama 2008. ja 2009. aastal liikmesriikides võetud lihtsustamismeetmetega saavutatud tulemusi, eelkõige pidades silmas meetmete kulude ja jõupingutuste vahekorda. Vaja on siiski täiendavaid meetmeid, mis annavad märkimisväärse panuse üldisesse eemärki vähendada ühtekuuluvuspoliitika halduskoormust kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

34.

julgustab liikmesriike ja Euroopa Komisjoni hindama 2008. ja 2009. aastal liikmesriikides võetud lihtsustamismeetmetega saavutatud tulemusi, eelkõige pidades silmas meetmete kulude ja jõupingutuste vahekorda. Vaja on siiski täiendavaid meetmeid, mis annavad märkimisväärse panuse üldisesse eemärki vähendada ühtekuuluvuspoliitika halduskoormust kõigil tasanditel;

| 35. | kutsub üles rakendama proportsionaalsuse põhimõtet, et saavutada parem tasakaal auditi- ja kontrollitegevuse vahel. Hästi koostatud eeskirjad ja õigusaktid, mis on selged ning lihtsalt tõlgendatavad ja rakendatavad, võivad märkimisväärselt vähendada vigade ohtu ning võivad olla tõhusamad kui sellised meetmed nagu kontrollide ja auditite arvu suurendamine; |
| --- | --- |

35.

kutsub üles rakendama proportsionaalsuse põhimõtet, et saavutada parem tasakaal auditi- ja kontrollitegevuse vahel. Hästi koostatud eeskirjad ja õigusaktid, mis on selged ning lihtsalt tõlgendatavad ja rakendatavad, võivad märkimisväärselt vähendada vigade ohtu ning võivad olla tõhusamad kui sellised meetmed nagu kontrollide ja auditite arvu suurendamine;

| 36. | rõhutab, et haldus- ja kontrollimenetlused peavad olema proportsionaalsed projektide suurusega, sest väikestel asutustel ja väikestel kohalikel omavalitsustel on projekte praegustel tingimustel väga raske rakendada. Järgmisel programmiperioodil tuleb kehtestada erisätted väikesemahuliste ELi toetuste jaoks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et haldus- ja kontrollimenetlused peavad olema proportsionaalsed projektide suurusega, sest väikestel asutustel ja väikestel kohalikel omavalitsustel on projekte praegustel tingimustel väga raske rakendada. Järgmisel programmiperioodil tuleb kehtestada erisätted väikesemahuliste ELi toetuste jaoks;

| 37. | rõhutab vajadust lihtsustada Euroopa õigusakte ja audititavasid, et lahendada kiiresti ja ühtselt küsimused, mis puudutavad struktuurifondide määruse tõlgendamist, ning teha vastused üldsusele kättesaadavaks, kasutades selleks näiteks internetiplatvorme; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust lihtsustada Euroopa õigusakte ja audititavasid, et lahendada kiiresti ja ühtselt küsimused, mis puudutavad struktuurifondide määruse tõlgendamist, ning teha vastused üldsusele kättesaadavaks, kasutades selleks näiteks internetiplatvorme;

| 38. | kutsub üles viima sisse lihtsad, läbipaistvad ja tõhusad järelevalvemenetlused ning eelkõige rakendama kontrollimenetluses proportsionaalsuse põhimõtet, sest liiga palju halduseeskirju pigem suurendavad kui vähendavad vigade tekkimise ohtu. Lisaks tuleks võimaliku lihtsustamise eesmärgil läbi vaadata vea piiri määratlus ja kindlakstegemine; |
| --- | --- |

38.

kutsub üles viima sisse lihtsad, läbipaistvad ja tõhusad järelevalvemenetlused ning eelkõige rakendama kontrollimenetluses proportsionaalsuse põhimõtet, sest liiga palju halduseeskirju pigem suurendavad kui vähendavad vigade tekkimise ohtu. Lisaks tuleks võimaliku lihtsustamise eesmärgil läbi vaadata vea piiri määratlus ja kindlakstegemine;

| 39. | kordab, et ELi hangete õigusraamistik sisaldab keerulisi menetlusi, mis põhjustavad viivitusi projektide rakendamisel, ning seepärast innustab ELi institutsioone kavandama asjaomaste Euroopa õigusaktide läbivaatamist, et esiteks seoses üldhuviteenustega järgida kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse põhimõtteid, nagu need on määratletud kõnealustest õigusaktidest hiljem vastu võetud Lissaboni lepingus, ning teiseks tagada õigusaktide suurem selgus, sest Euroopa Kohtu keeruka praktika toel on mõned õiguslüngad tasapisi täidetud; |
| --- | --- |

39.

kordab, et ELi hangete õigusraamistik sisaldab keerulisi menetlusi, mis põhjustavad viivitusi projektide rakendamisel, ning seepärast innustab ELi institutsioone kavandama asjaomaste Euroopa õigusaktide läbivaatamist, et esiteks seoses üldhuviteenustega järgida kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse põhimõtteid, nagu need on määratletud kõnealustest õigusaktidest hiljem vastu võetud Lissaboni lepingus, ning teiseks tagada õigusaktide suurem selgus, sest Euroopa Kohtu keeruka praktika toel on mõned õiguslüngad tasapisi täidetud;

| 40. | nõustub paljude kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väljendatud seisukohtadega, et üldmääruse artikli 55 rakendamine loob märkimisväärset halduskoormust. See raskendab majanduslikult jätkusuutlike projektide elluviimist ega soosi avaliku ja erasektori partnerlust. Seepärast soovitab komitee kohaldada kõnealust artiklit vaid suurtele projektidele ning teenustele üldse mitte. Samuti leiab komitee, et üldmääruse kehtivat artiklit 57 ei tohiks kohaldada innovatsiooniprojektidele, et vähendada väikeettevõtete ja Euroopa Sotsiaalfondi projektide koormust; |
| --- | --- |

40.

nõustub paljude kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väljendatud seisukohtadega, et üldmääruse artikli 55 rakendamine loob märkimisväärset halduskoormust. See raskendab majanduslikult jätkusuutlike projektide elluviimist ega soosi avaliku ja erasektori partnerlust. Seepärast soovitab komitee kohaldada kõnealust artiklit vaid suurtele projektidele ning teenustele üldse mitte. Samuti leiab komitee, et üldmääruse kehtivat artiklit 57 ei tohiks kohaldada innovatsiooniprojektidele, et vähendada väikeettevõtete ja Euroopa Sotsiaalfondi projektide koormust;

Varem tehtust õppimine

| 41. | julgustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike kasutama strateegiaaruandeid väärtuslike teabeallikatena varem tehtust õppimiseks ning lähtuma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste soovitustest, kuidas olukorda parandada; |
| --- | --- |

41.

julgustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike kasutama strateegiaaruandeid väärtuslike teabeallikatena varem tehtust õppimiseks ning lähtuma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste soovitustest, kuidas olukorda parandada;

| 42. | tervitab eeskätt aruannete koostamist projektide rakendamise kohta liikmesriikides ja võrdlusanalüüsi suuniste ja teemade kaupa ning innustab Euroopa Komisjoni edasi arendama võrdlusuuringute mehhanismi, et edendada varem tehtust õppimist ja riikide aruannetest selgunud häid tavasid; |
| --- | --- |

42.

tervitab eeskätt aruannete koostamist projektide rakendamise kohta liikmesriikides ja võrdlusanalüüsi suuniste ja teemade kaupa ning innustab Euroopa Komisjoni edasi arendama võrdlusuuringute mehhanismi, et edendada varem tehtust õppimist ja riikide aruannetest selgunud häid tavasid;

| 43. | on kindel, et strateegiaaruanded panevad aluse põhjalikuma vastastikuse hindamise sisseviimiseks. Kahjuks ei kirjeldata teatises sellise vastastikuse hindamise, heade tavade levitamise ja varem tehtust õppimise mehhanisme ega viise. Komisjoni talitused peaksid seda teemat põhjalikumalt käsitlema, pidades silmas järgmist, 2012. aastal avaldatavat strateegiaaruannet; |
| --- | --- |

43.

on kindel, et strateegiaaruanded panevad aluse põhjalikuma vastastikuse hindamise sisseviimiseks. Kahjuks ei kirjeldata teatises sellise vastastikuse hindamise, heade tavade levitamise ja varem tehtust õppimise mehhanisme ega viise. Komisjoni talitused peaksid seda teemat põhjalikumalt käsitlema, pidades silmas järgmist, 2012. aastal avaldatavat strateegiaaruannet;

| 44. | kutsub Euroopa Komisjoni üles innustama eri liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust ja koostööd, et leida häid ja sobivaid lahendusi. Uute haldus-, kontrolli- ja auditisüsteemide rakendamine nõuab mõnikord suurte muudatuste tegemist riigi õigusnormides; |
| --- | --- |

44.

kutsub Euroopa Komisjoni üles innustama eri liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust ja koostööd, et leida häid ja sobivaid lahendusi. Uute haldus-, kontrolli- ja auditisüsteemide rakendamine nõuab mõnikord suurte muudatuste tegemist riigi õigusnormides;

| 45. | leiab, et koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kes tunnevad kõige paremini kohalikke olusid ja projektide rakendamise kitsaskohti, on parim lähenemisviis, et määrata kindlaks, kuidas ühiselt parandada poliitika tõhusust ja selle juhtimist, suurendada vastutust ning muuta finantshaldus usaldusväärsemaks; |
| --- | --- |

45.

leiab, et koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kes tunnevad kõige paremini kohalikke olusid ja projektide rakendamise kitsaskohti, on parim lähenemisviis, et määrata kindlaks, kuidas ühiselt parandada poliitika tõhusust ja selle juhtimist, suurendada vastutust ning muuta finantshaldus usaldusväärsemaks;

| 46. | märgib, et teatavatel haldus- ja kontrolliasutustel on piiratud kogemused projektide rakendamisel kohalikul tasandil ning ka mõnedel projektiarendajatel on vähe kogemusi rakenduskavade haldamisel. Sellistel juhtudel võiks kasutada tehnilist abi, et võimaldada neil kahel rühmal paremini koostööd teha ühtekuuluvuspoliitika eduka elluviimise nimel. Tehniline abi peab olema paindlikum ja vastama nende sidusrühmade vajadustele, eelkõige peaksid aga ELi vahendid jõudma võimalikult suurel määral lõplike abisaajateni; |
| --- | --- |

46.

märgib, et teatavatel haldus- ja kontrolliasutustel on piiratud kogemused projektide rakendamisel kohalikul tasandil ning ka mõnedel projektiarendajatel on vähe kogemusi rakenduskavade haldamisel. Sellistel juhtudel võiks kasutada tehnilist abi, et võimaldada neil kahel rühmal paremini koostööd teha ühtekuuluvuspoliitika eduka elluviimise nimel. Tehniline abi peab olema paindlikum ja vastama nende sidusrühmade vajadustele, eelkõige peaksid aga ELi vahendid jõudma võimalikult suurel määral lõplike abisaajateni;

| 47. | on arvamusel, et korraldusasutused peaksid projektide valimisel ja lepingute sõlmimisel lähtuma eri liikmesriikide mitmekesistest tavadest ning üksteiselt õppima. Nad peaksid püüdma olla hindamise ja lepinguliste formaalsustega seoses vastutustundlikumad ning järgima mõistlikku ajakava, et projektide rakendamine läheks ladusalt. Suured viivitused valikuprotsessis põhjustavad kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele raskeid tagajärgi nii finantsiliselt, sest euroalasse mittekuuluvates liikmesriikides vahetuskursid muutuvad, kui ka tehniliselt, juhul kui tegemist on avaliku sektori ehitustöödega, kus viivitused põhjustavad katkeid avalike teenuste osutamisel. Korraldusasutustes kasutusel olevaid hindamise, valimise ja lepingute sõlmimise tavasid võiks strateegiaaruannetes võrdlevalt hinnata; |
| --- | --- |

47.

on arvamusel, et korraldusasutused peaksid projektide valimisel ja lepingute sõlmimisel lähtuma eri liikmesriikide mitmekesistest tavadest ning üksteiselt õppima. Nad peaksid püüdma olla hindamise ja lepinguliste formaalsustega seoses vastutustundlikumad ning järgima mõistlikku ajakava, et projektide rakendamine läheks ladusalt. Suured viivitused valikuprotsessis põhjustavad kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele raskeid tagajärgi nii finantsiliselt, sest euroalasse mittekuuluvates liikmesriikides vahetuskursid muutuvad, kui ka tehniliselt, juhul kui tegemist on avaliku sektori ehitustöödega, kus viivitused põhjustavad katkeid avalike teenuste osutamisel. Korraldusasutustes kasutusel olevaid hindamise, valimise ja lepingute sõlmimise tavasid võiks strateegiaaruannetes võrdlevalt hinnata;

| 48. | leiab, et komisjon võiks julgustada võrdlevalt hindama liikmesriikide tulemuste saavutamise määra ja meetodeid ning hinnata tugevaid ja nõrku külgi, võimalusi ja ohtusid, et lihtsustada õppimist ja pidevat arengut; |
| --- | --- |

48.

leiab, et komisjon võiks julgustada võrdlevalt hindama liikmesriikide tulemuste saavutamise määra ja meetodeid ning hinnata tugevaid ja nõrku külgi, võimalusi ja ohtusid, et lihtsustada õppimist ja pidevat arengut;

Komitee roll varem tehtust õppimisel

| 49. | peab oma arvamuste kaudu valvama ühtekuuluvuspoliitika elluviimisel partnerluspõhimõtte rakendamise üle: julgustama strateegilistest poliitilistest õppetundidest õppimist, juhtima tähelepanu headele tavadele, mille puhul kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine on muutnud rakenduskavade elluviimise lihtsamaks, ning väljendama kriitikat juhtudel, kus kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi on puudulikult kaasatud; |
| --- | --- |

49.

peab oma arvamuste kaudu valvama ühtekuuluvuspoliitika elluviimisel partnerluspõhimõtte rakendamise üle: julgustama strateegilistest poliitilistest õppetundidest õppimist, juhtima tähelepanu headele tavadele, mille puhul kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine on muutnud rakenduskavade elluviimise lihtsamaks, ning väljendama kriitikat juhtudel, kus kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi on puudulikult kaasatud;

| 50. | peaks foorumite ja konverentside kaudu tegutsema eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemuste ja oskuste edendajana ning toetama seda ELi otsuselangetajate ees. Komitee peaks samuti edendama katsealgatusi ning toetama kohalikke omavalitsusi, kelle institutsiooniline suutlikkus ja koostöövõrkude loomise harjumus on väiksem; |
| --- | --- |

50.

peaks foorumite ja konverentside kaudu tegutsema eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemuste ja oskuste edendajana ning toetama seda ELi otsuselangetajate ees. Komitee peaks samuti edendama katsealgatusi ning toetama kohalikke omavalitsusi, kelle institutsiooniline suutlikkus ja koostöövõrkude loomise harjumus on väiksem;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende liitude kaasamine

| 51. | hindab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste saadud positiivseid kogemusi ELi mitmeaastase finantsraamistiku haldamisel, mis põhineb ühistel ELi prioriteetidel ja territoriaalarengu strateegiatel, ning julgustab täiendavalt uurima arengukontseptsioone, sealhulgas integreeritud linnaarenduse kontseptsioone kui rakenduskavade tõhusa elluviimise vahendeid; |
| --- | --- |

51.

hindab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste saadud positiivseid kogemusi ELi mitmeaastase finantsraamistiku haldamisel, mis põhineb ühistel ELi prioriteetidel ja territoriaalarengu strateegiatel, ning julgustab täiendavalt uurima arengukontseptsioone, sealhulgas integreeritud linnaarenduse kontseptsioone kui rakenduskavade tõhusa elluviimise vahendeid;

| 52. | leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid etendama suuremat rolli ning korraldusasutused peaksid neid kohtlema partneritena, mitte abi palujatena. Lisaks tuleb projektiarendajate ja korraldusasutuste dialoogi tugevdada koolitustega, iga-aastaste foorumitega jms. Samuti on vaja suuremat läbipaistvust, et soodustada otsekontakte toetuse saajate ja korraldusasutuste vahel, näiteks selle kohta, kes millega korraldusasutuses tegeleb; |
| --- | --- |

52.

leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid etendama suuremat rolli ning korraldusasutused peaksid neid kohtlema partneritena, mitte abi palujatena. Lisaks tuleb projektiarendajate ja korraldusasutuste dialoogi tugevdada koolitustega, iga-aastaste foorumitega jms. Samuti on vaja suuremat läbipaistvust, et soodustada otsekontakte toetuse saajate ja korraldusasutuste vahel, näiteks selle kohta, kes millega korraldusasutuses tegeleb;

| 53. | rõhutab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaksid võimalikult paljudel juhtudel toimima korraldusasutustena piirkonnad, sest nad mõistavad paremini kohalikke ja piirkondlikke arenguvajadusi. Ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühmitusi tuleb julgustada rakenduskavade eri osi ellu viima; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaksid võimalikult paljudel juhtudel toimima korraldusasutustena piirkonnad, sest nad mõistavad paremini kohalikke ja piirkondlikke arenguvajadusi. Ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühmitusi tuleb julgustada rakenduskavade eri osi ellu viima;

| 54. | kutsub üles koostama partnerluspõhimõtte üksikasjaliku määratluse. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema poliitika elluviimise mehhanismi keskmes. Tuleb tugevdada partnerluspõhimõtet ning vältida vastutuse hajumist eri organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

54.

kutsub üles koostama partnerluspõhimõtte üksikasjaliku määratluse. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema poliitika elluviimise mehhanismi keskmes. Tuleb tugevdada partnerluspõhimõtet ning vältida vastutuse hajumist eri organisatsioonide vahel;

| 55. | rõhutab asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühendavad tõhusal viisil ELi eri prioriteete ja integreerivad neid oma poliitikasse. Seepärast tuleb ELi ühtekuuluvuspoliitika mõju keskpikas ja pikas perspektiivis mõõta kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tulemusnäitajate abil ning kohalikke olusid arvestades; |
| --- | --- |

55.

rõhutab asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühendavad tõhusal viisil ELi eri prioriteete ja integreerivad neid oma poliitikasse. Seepärast tuleb ELi ühtekuuluvuspoliitika mõju keskpikas ja pikas perspektiivis mõõta kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tulemusnäitajate abil ning kohalikke olusid arvestades;

| 56. | kordab, et EL on regionaalpoliitika kaudu innustanud eri liiki kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitude loomist, kes on praktikas rakendanud ühtekuuluvuspoliitika juhtivaid põhimõtteid: vahendite ja teadmiste ühendamist, partnerlust ja koostööd. Sel põhjusel ning strateegilist territoriaalset planeerimist ja keeruliste projektide tõhusat juhtimist silmas pidades peab Euroopa poliitika innustama kõiki koostöövorme (nii institutsioonilised kui muud), nagu maa- ja linnapiirkondade-, omavalitsuste- ja piirkondadevaheline, piiriülene ja rahvusvaheline koostöö; |
| --- | --- |

56.

kordab, et EL on regionaalpoliitika kaudu innustanud eri liiki kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitude loomist, kes on praktikas rakendanud ühtekuuluvuspoliitika juhtivaid põhimõtteid: vahendite ja teadmiste ühendamist, partnerlust ja koostööd. Sel põhjusel ning strateegilist territoriaalset planeerimist ja keeruliste projektide tõhusat juhtimist silmas pidades peab Euroopa poliitika innustama kõiki koostöövorme (nii institutsioonilised kui muud), nagu maa- ja linnapiirkondade-, omavalitsuste- ja piirkondadevaheline, piiriülene ja rahvusvaheline koostöö;

| 57. | leiab, et tuleks innustada korraldusasutuste omavahelist suhtlust ja suhtlust Euroopa Komisjoniga, et vahetada arvamusi meetmete kohta, mida on võetud programmide rakendamisel esilekerkivate raskuste ületamiseks. Lisaks tuleks tugevdada dialoogi korraldus-, kontrolli- ja auditeerimisasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, kes saavad rahalistest vahenditest kõige enam kasu, struktuurifondide uute määruste ettevalmistamise varajastest etappidest alates; |
| --- | --- |

57.

leiab, et tuleks innustada korraldusasutuste omavahelist suhtlust ja suhtlust Euroopa Komisjoniga, et vahetada arvamusi meetmete kohta, mida on võetud programmide rakendamisel esilekerkivate raskuste ületamiseks. Lisaks tuleks tugevdada dialoogi korraldus-, kontrolli- ja auditeerimisasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, kes saavad rahalistest vahenditest kõige enam kasu, struktuurifondide uute määruste ettevalmistamise varajastest etappidest alates;

| 58. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles järgima komitee mitmetasandilise valitsemise valges raamatus esitatud soovitusi, et parandada partnerluspõhimõtet ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel. Euroopa ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel on oluline jätkata detsentraliseerimisprotsessi ning tagada juhtimissüsteemi struktureerimine vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõttele; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles järgima komitee mitmetasandilise valitsemise valges raamatus esitatud soovitusi, et parandada partnerluspõhimõtet ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel. Euroopa ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel on oluline jätkata detsentraliseerimisprotsessi ning tagada juhtimissüsteemi struktureerimine vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõttele;

Projektide rakendamise parandamine

| 59. | kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles pidama kohalike ja piirkondlike arendusprojektide puhul esmatähtsaks integreeritud lähenemisviisi, mis annab võimaluse ühendada mitu rahastamisallikat: rakenduskavad, riiklikud kavad ja eravahendid üksikprojekti tasandil; |
| --- | --- |

59.

kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles pidama kohalike ja piirkondlike arendusprojektide puhul esmatähtsaks integreeritud lähenemisviisi, mis annab võimaluse ühendada mitu rahastamisallikat: rakenduskavad, riiklikud kavad ja eravahendid üksikprojekti tasandil;

| 60. | soovitab paremini kooskõlastada struktuurifondidest rahastatavaid territoriaalseid projekte, nende eesmärke ja programmeerimis- ja rakendussüsteeme ning samuti siduda need Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga; |
| --- | --- |

60.

soovitab paremini kooskõlastada struktuurifondidest rahastatavaid territoriaalseid projekte, nende eesmärke ja programmeerimis- ja rakendussüsteeme ning samuti siduda need Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga;

| 61. | rõhutab, et korraldusasutustel on vaja kiirendada lepingu sõlmimise kinnitamise ja toetuslepingute allkirjastamisega seotud formaalsusi, et vähendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ajalist survet projekti rakendamisel. |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et korraldusasutustel on vaja kiirendada lepingu sõlmimise kinnitamise ja toetuslepingute allkirjastamisega seotud formaalsusi, et vähendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ajalist survet projekti rakendamisel.

Brüssel, 2. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

(1)  Vt Regioonide Komitee arvamus Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta.

1

(2)  SISA põhimõtet (Single Information Single Audit) kasutatakse edukalt Madalmaades.

2

Single Information Single Audit

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/49

---

Regioonide Komitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamine Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”

2011/C 42/10

REGIOONIDE KOMITEE

| — | soovib oma kaasvastutuse raames Euroopa Liidu kodakondsuse rakendamise, subsidiaarsuse põhimõtte, mitmetasandilise valitsemise ja põhiõiguste harta elluviimise eest, aidata kaasa elavale „põhiõiguste kultuurile”; |
| --- | --- |

—

soovib oma kaasvastutuse raames Euroopa Liidu kodakondsuse rakendamise, subsidiaarsuse põhimõtte, mitmetasandilise valitsemise ja põhiõiguste harta elluviimise eest, aidata kaasa elavale „põhiõiguste kultuurile”;

| — | sedastab, et eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kõige kodanikulähedasemad organid, on kohustatud ellu viima poliitilise osaluse põhimõtteid, nii nagu need on sätestatud riikide ja piirkondade põhiseadustes ning Lissaboni lepingus. Komitee teeb seetõttu muuhulgas ettepaneku analüüsida võimalusi laiendada ELi kodanike valimisõigust nende elukohariigis; |
| --- | --- |

—

sedastab, et eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kõige kodanikulähedasemad organid, on kohustatud ellu viima poliitilise osaluse põhimõtteid, nii nagu need on sätestatud riikide ja piirkondade põhiseadustes ning Lissaboni lepingus. Komitee teeb seetõttu muuhulgas ettepaneku analüüsida võimalusi laiendada ELi kodanike valimisõigust nende elukohariigis;

| — | rõhutab vajadust luua vastastikune usaldus ja suurendada teadmisi teiste liikmesriikide õigussüsteemide kohta Stockholmi programmi rakendamiseks, millele ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid kaasa aidata partnerlussuhete raames linnade ja piirkondade vahel; |
| --- | --- |

—

rõhutab vajadust luua vastastikune usaldus ja suurendada teadmisi teiste liikmesriikide õigussüsteemide kohta Stockholmi programmi rakendamiseks, millele ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid kaasa aidata partnerlussuhete raames linnade ja piirkondade vahel;

| — | rõhutab ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osatähtsust ulatusliku ja põhiõigustele orienteeritud andmekaitse rakendamisel ning, nende erilist kaasvastutust kriminaalpreventsiooni ning haldussuunitlusega kontseptsiooni kujundamisel korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

rõhutab ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osatähtsust ulatusliku ja põhiõigustele orienteeritud andmekaitse rakendamisel ning, nende erilist kaasvastutust kriminaalpreventsiooni ning haldussuunitlusega kontseptsiooni kujundamisel korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks;

| — | rõhutab, – arvestades järjest suureneva vaesusest tingitud rände sotsiaalset mõõdet – veelkord vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastatud Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis peab põhinema inimõigustel, solidaarsusel ja vastutusel ning tervitaks eelkõige kolmandate riikide kodanike spetsiifiliste probleemidega tegeleva rände-, põgenike- ja integratsiooniinspektori ametikoha loomist Euroopa Parlamendi juurde. |
| --- | --- |

—

rõhutab, – arvestades järjest suureneva vaesusest tingitud rände sotsiaalset mõõdet – veelkord vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastatud Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis peab põhinema inimõigustel, solidaarsusel ja vastutusel ning tervitaks eelkõige kolmandate riikide kodanike spetsiifiliste probleemidega tegeleva rände-, põgenike- ja integratsiooniinspektori ametikoha loomist Euroopa Parlamendi juurde.

| Raportöör | : | Holger Poppenhäger (DE/PES), Tüüringi liidumaa justiitsminister |
| --- | --- | --- |
| Viitedokument | : | „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”
  KOM(2010) 171 lõplik |

Raportöör

:

Holger Poppenhäger (DE/PES), Tüüringi liidumaa justiitsminister

Viitedokument

:

„Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”

KOM(2010) 171 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab asjaolu, et komisjon on kõnealuse tegevuskava näol sõnastanud ulatusliku plaani Stockholmi programmi elluviimiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kohta. See võimaldab kõigil asjaomastel osalejatel plaani- ja sihipäraselt osaleda; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et komisjon on kõnealuse tegevuskava näol sõnastanud ulatusliku plaani Stockholmi programmi elluviimiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kohta. See võimaldab kõigil asjaomastel osalejatel plaani- ja sihipäraselt osaleda;

| 2. | tervitab tegevuskava eesmärki tuua Euroopa inimestele lähemale, et kodanikud saaksid oma õigusi täiel määral kasutada; |
| --- | --- |

2.

tervitab tegevuskava eesmärki tuua Euroopa inimestele lähemale, et kodanikud saaksid oma õigusi täiel määral kasutada;

| 3. | rõhutab veelkord, kui vajalik on tagada põhiõigused ja vabadused ka turvalise Euroopa loomisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab veelkord, kui vajalik on tagada põhiõigused ja vabadused ka turvalise Euroopa loomisel;

| 4. | viitab sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kannavad juba praegu nende õiguste rakendamise eest suurt vastutust ja lähtub seega asjaolust, et kõnealused omavalitsused kaasataks mitmetasandilise valitsemise raames ning subsidiaarsusprintsiipi silmas pidades täies ulatuses juba seadusloome-eelsesse protsessi; |
| --- | --- |

4.

viitab sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kannavad juba praegu nende õiguste rakendamise eest suurt vastutust ja lähtub seega asjaolust, et kõnealused omavalitsused kaasataks mitmetasandilise valitsemise raames ning subsidiaarsusprintsiipi silmas pidades täies ulatuses juba seadusloome-eelsesse protsessi;

| 5. | Regioonide Komitee kaalub võimalust luua eraldi andmebaas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste heade tavade näidete jaoks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

Regioonide Komitee kaalub võimalust luua eraldi andmebaas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste heade tavade näidete jaoks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas;

Põhiõiguste Euroopa

| 6. | viitab sellele, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatakse iga inimese – sõltumata tema kodakondsusest või õiguslikust elukohastaatusest – põhiõiguste ja vabaduste jagamatust, ja rõhutab, et nende õiguste piiramatu austamine, kaitse ja edendamine on Euroopa Liidu organite ja institutsioonide, liikmesriikide, piirkondlike parlamentide ja valitsuste ning omavalitsuste võimu- ja ametikandjate üks tähtsamaid ülesandeid; |
| --- | --- |

6.

viitab sellele, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatakse iga inimese – sõltumata tema kodakondsusest või õiguslikust elukohastaatusest – põhiõiguste ja vabaduste jagamatust, ja rõhutab, et nende õiguste piiramatu austamine, kaitse ja edendamine on Euroopa Liidu organite ja institutsioonide, liikmesriikide, piirkondlike parlamentide ja valitsuste ning omavalitsuste võimu- ja ametikandjate üks tähtsamaid ülesandeid;

| 7. | viitab eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna rühmade algatuste osatähtsusele võitluses tõrjutuse, rassismi, antisemitismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu; |
| --- | --- |

7.

viitab eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna rühmade algatuste osatähtsusele võitluses tõrjutuse, rassismi, antisemitismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu;

| 8. | nõuab vähemuste kaitse ning abi vajavate rühmade ja isikute kaitse parandamist; |
| --- | --- |

8.

nõuab vähemuste kaitse ning abi vajavate rühmade ja isikute kaitse parandamist;

| 9. | teeb ettepaneku, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused vaataksid järk-järgult läbi oma õigusaktid, sealhulgas põhiseadused ning uued õigusaktid lähtuvalt hartast ning ELi põhiseaduse arengutest, eelkõige ELi diskrimineerimisvastaste eeskirjade valguses; |
| --- | --- |

9.

teeb ettepaneku, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused vaataksid järk-järgult läbi oma õigusaktid, sealhulgas põhiseadused ning uued õigusaktid lähtuvalt hartast ning ELi põhiseaduse arengutest, eelkõige ELi diskrimineerimisvastaste eeskirjade valguses;

| 10. | sooviks mitmetasandilise valitsemise raames ning tihedas koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga aidata kaasa elavale „põhiõiguste kultuurile” ja palub seetõttu komisjonil ka Regioonide Komiteele korrapäraselt aru anda, kuidas ta on põhiõiguste tõhusamale järgmisele menetluslikult kaasa aidanud; |
| --- | --- |

10.

sooviks mitmetasandilise valitsemise raames ning tihedas koostöös Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga aidata kaasa elavale „põhiõiguste kultuurile” ja palub seetõttu komisjonil ka Regioonide Komiteele korrapäraselt aru anda, kuidas ta on põhiõiguste tõhusamale järgmisele menetluslikult kaasa aidanud;

| 11. | tervitab 2009. aastal algatatud kolmepoolset koostööd komisjoni, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Regioonide Komitee vahel ning soovib selle süvenemist ja laienemist; |
| --- | --- |

11.

tervitab 2009. aastal algatatud kolmepoolset koostööd komisjoni, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Regioonide Komitee vahel ning soovib selle süvenemist ja laienemist;

Poliitika kodanikele

| 12. | lähtub sellest, et kodanike õigus ulatuslikule vabadusele ja aktiivne osalus poliitikas on Euroopa Liidu kodakondsuse põhiaspektid; |
| --- | --- |

12.

lähtub sellest, et kodanike õigus ulatuslikule vabadusele ja aktiivne osalus poliitikas on Euroopa Liidu kodakondsuse põhiaspektid;

| 13. | sedastab, et eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kõige kodanikulähedasemad organid on kohustatud kehtestama/ellu viima osaluspõhimõtteid, nii nagu need on sätestatud riikide ja piirkondade põhiseadustes ning Lissaboni lepingus; |
| --- | --- |

13.

sedastab, et eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kõige kodanikulähedasemad organid on kohustatud kehtestama/ellu viima osaluspõhimõtteid, nii nagu need on sätestatud riikide ja piirkondade põhiseadustes ning Lissaboni lepingus;

| 14. | soovitab seetõttu kaaluda võimalust laiendada ELi kodanike valimisõigust kohalike omavalitsuste ja ELi tasandist kaugemale; |
| --- | --- |

14.

soovitab seetõttu kaaluda võimalust laiendada ELi kodanike valimisõigust kohalike omavalitsuste ja ELi tasandist kaugemale;

| 15. | toetab püüdlusi anda seaduslikult Euroopa Liidus viibivatele kolmandate riikide kodanikele osalusvõimalusi kohalike omavalitsuste tasandil, sõltumata nende ELis viibimise kestvusest; |
| --- | --- |

15.

toetab püüdlusi anda seaduslikult Euroopa Liidus viibivatele kolmandate riikide kodanikele osalusvõimalusi kohalike omavalitsuste tasandil, sõltumata nende ELis viibimise kestvusest;

| 16. | jagab Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu seisukohta, et Lissaboni lepingus sätestatud Euroopa kodanikualgatus tugevdab samuti Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust; |
| --- | --- |

16.

jagab Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu seisukohta, et Lissaboni lepingus sätestatud Euroopa kodanikualgatus tugevdab samuti Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust;

| 17. | rõhutab Euroopa Liidu kodanike põhjaliku informeerituse vajadust, kuna see on eeldus nende aktiivseks osaluseks poliitikas; komitee tervitaks asjaolu, kui liikmesriikides oleks juurdepääs sama põhjalikule informatsioonile ja kutsub oma liikmeid üles selles suunas tegutsema; |
| --- | --- |

17.

rõhutab Euroopa Liidu kodanike põhjaliku informeerituse vajadust, kuna see on eeldus nende aktiivseks osaluseks poliitikas; komitee tervitaks asjaolu, kui liikmesriikides oleks juurdepääs sama põhjalikule informatsioonile ja kutsub oma liikmeid üles selles suunas tegutsema;

Euroopa õigusruum – usalduse loomine

| 18. | tervitab asjaolu, et Lissaboni lepinguga sai võimalikuks muuta Euroopa õigusruum kodanikule tõeliselt hoomatavaks tänu otsustavatele edusammudele tsiviil- ja karistusõiguses; |
| --- | --- |

18.

tervitab asjaolu, et Lissaboni lepinguga sai võimalikuks muuta Euroopa õigusruum kodanikule tõeliselt hoomatavaks tänu otsustavatele edusammudele tsiviil- ja karistusõiguses;

| 19. | rõhutab, et õigussüsteemide vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks tuleb tugevdada vastastikust usaldust – muuhulgas ka miinimumstandardite kasutuselevõtu abil; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et õigussüsteemide vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks tuleb tugevdada vastastikust usaldust – muuhulgas ka miinimumstandardite kasutuselevõtu abil;

| 20. | lähtub seetõttu asjaolust, et kohtunike, prokuröride ja muude justiitstöötajate vahetus, eelkõige Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku raames, kuid ka olemasolevate partnerlussuhete kaudu linnade- ja piirkondade vahel, aitab sellele kaasa ning et seda tuleks veelgi edendada; |
| --- | --- |

20.

lähtub seetõttu asjaolust, et kohtunike, prokuröride ja muude justiitstöötajate vahetus, eelkõige Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku raames, kuid ka olemasolevate partnerlussuhete kaudu linnade- ja piirkondade vahel, aitab sellele kaasa ning et seda tuleks veelgi edendada;

| 21. | soovitab Euroopa õiguskultuuri arendamiseks vahetada intensiivselt kogemusi ka alternatiivsete karistusõiguslike sanktsioonivormide, juba praktiseeritud mudelite nagu „Vaidluste alternatiivsed lahendused” ning õigusalase hariduse ja täiendõppe erinevate süsteemide alal; |
| --- | --- |

21.

soovitab Euroopa õiguskultuuri arendamiseks vahetada intensiivselt kogemusi ka alternatiivsete karistusõiguslike sanktsioonivormide, juba praktiseeritud mudelite nagu „Vaidluste alternatiivsed lahendused” ning õigusalase hariduse ja täiendõppe erinevate süsteemide alal;

| 22. | on seisukohal, et ühtse viiteraamistiku meetod aitaks otsustaval määral kaasa õigusaktide ja nende tõhusa täitmise euroopalikumaks muutmisele; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et ühtse viiteraamistiku meetod aitaks otsustaval määral kaasa õigusaktide ja nende tõhusa täitmise euroopalikumaks muutmisele;

| 23. | soovitab tulevaste õigusaktide puhul koostada hinnang nende mõju kohta põhiseadusele ja peale selle arvesse võtta ka finantsalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid piirkondadele; |
| --- | --- |

23.

soovitab tulevaste õigusaktide puhul koostada hinnang nende mõju kohta põhiseadusele ja peale selle arvesse võtta ka finantsalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid piirkondadele;

Tagada vaba ja turvaline Euroopa

| 24. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist vastutust oma territooriumil elavate inimeste turvalisuse eest ja inimväärikusel, vabadusel, võrdsusel ja solidaarsusel põhineva Euroopa õiguskultuuri arengu eest, mis on tähtsaim ennetusabinõu rassismi ja ksenofoobia vastu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist vastutust oma territooriumil elavate inimeste turvalisuse eest ja inimväärikusel, vabadusel, võrdsusel ja solidaarsusel põhineva Euroopa õiguskultuuri arengu eest, mis on tähtsaim ennetusabinõu rassismi ja ksenofoobia vastu;

| 25. | rõhutab põhiõiguste hartas tunnustatud kogunemisvabaduse keskset tähtsust demokraatlikule ühiskonnale ning väljendab samas muret kõnealuse põhiõiguse kasutamise pärast ksenofoobsetel, rassistlikel ja ekstreemsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

25.

rõhutab põhiõiguste hartas tunnustatud kogunemisvabaduse keskset tähtsust demokraatlikule ühiskonnale ning väljendab samas muret kõnealuse põhiõiguse kasutamise pärast ksenofoobsetel, rassistlikel ja ekstreemsetel eesmärkidel;

| 26. | peab seetõttu vajalikuks tõhustada halduskoostööd ning parimaid tavasid puudutavat teabevahetust pädevate ametkondade vahel, et tagada ulatuslik kogunemisvabadus; |
| --- | --- |

26.

peab seetõttu vajalikuks tõhustada halduskoostööd ning parimaid tavasid puudutavat teabevahetust pädevate ametkondade vahel, et tagada ulatuslik kogunemisvabadus;

| 27. | tervitab radikaalsuse ja vägivalla vastu võitlemise tegevuskava kavandatud rakendamist ja soovitab kaaluda võimalust kehtestada üleeuroopalised miinimumstandardid poliitiliselt ekstremistlike kuritegude karistusõiguslikule sanktsioneerimisele; |
| --- | --- |

27.

tervitab radikaalsuse ja vägivalla vastu võitlemise tegevuskava kavandatud rakendamist ja soovitab kaaluda võimalust kehtestada üleeuroopalised miinimumstandardid poliitiliselt ekstremistlike kuritegude karistusõiguslikule sanktsioneerimisele;

| 28. | tervitab liikmesriikide korruptsioonivastaste meetmete hindamist, millele viidatakse tegevuskavas ning rõhutab asjaolu, et see eeldab preventiivse orientatsiooniga halduskultuuri ning haldusmenetluste suurt läbipaistvust; |
| --- | --- |

28.

tervitab liikmesriikide korruptsioonivastaste meetmete hindamist, millele viidatakse tegevuskavas ning rõhutab asjaolu, et see eeldab preventiivse orientatsiooniga halduskultuuri ning haldusmenetluste suurt läbipaistvust;

| 29. | rõhutab nagu Euroopa andmekaitseinspektorgi, et globaalses infoühiskonnas on kõige tähtsam kaitsta inimeste eraelu. seetõttu on vältimatu järjekindlalt kohandada põhiõigust andmekaitsele – ka kriminaaluurimise ja kriminaalpreventsiooni ning rahvusvaheliste suhete valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

rõhutab nagu Euroopa andmekaitseinspektorgi, et globaalses infoühiskonnas on kõige tähtsam kaitsta inimeste eraelu. seetõttu on vältimatu järjekindlalt kohandada põhiõigust andmekaitsele – ka kriminaaluurimise ja kriminaalpreventsiooni ning rahvusvaheliste suhete valdkonnas;

| 30. | lähtudes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustest andmekaitse edasiarendamisel, tuleks Regioonide Komitee arvates kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused pidevalt ja varases etapis; |
| --- | --- |

30.

lähtudes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustest andmekaitse edasiarendamisel, tuleks Regioonide Komitee arvates kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused pidevalt ja varases etapis;

| 31. | tervitab eelseisvat andmete säilitamise direktiivi 2006/24/EG ülevaatamist ja lähtub sellest, et seda tehakse põhiõiguste harta valguses; |
| --- | --- |

31.

tervitab eelseisvat andmete säilitamise direktiivi 2006/24/EG ülevaatamist ja lähtub sellest, et seda tehakse põhiõiguste harta valguses;

| 32. | jagab „digitaalse tegevuskava” loomise soovi, et andmekaitse ja andmete turvalisuse tagamine – ka kolmandate riikidega sõlmitud lepingute ning online-majanduse uute ärimudelite hindamise puhul – tõstaks inimeste usaldust kaasaegsete kommunikatsioonivahendite vastu ja kõrvaldaks seega olulise takistuse nende arengu teelt; |
| --- | --- |

32.

jagab „digitaalse tegevuskava” loomise soovi, et andmekaitse ja andmete turvalisuse tagamine – ka kolmandate riikidega sõlmitud lepingute ning online-majanduse uute ärimudelite hindamise puhul – tõstaks inimeste usaldust kaasaegsete kommunikatsioonivahendite vastu ja kõrvaldaks seega olulise takistuse nende arengu teelt;

| 33. | lähtub sellest, et videovalve kasutamine nii avaliku kui erasektori struktuuride poolt nõuab kriitilist kontrolli; |
| --- | --- |

33.

lähtub sellest, et videovalve kasutamine nii avaliku kui erasektori struktuuride poolt nõuab kriitilist kontrolli;

| 34. | kinnitab oma arvamustes esitatud seisukohti alaealiste seksuaalse ärakasutamise, lastepornograafia ja inimkaubanduse vastase võitluse ning saatjata alaealiste kaitse kohta; juhib tähelepanu eeskätt komitee arvamusele CdR 136/2006 fin, ning rõhutab, et saatjata alaealisi käsitleva komisjoni tegevuskava rakendamise raames on hädavajalik luua finantsvahendid, mis vastaksid kõnealuste alaealiste ning neid vastuvõtvate piirkondade erilisele olukorrale; |
| --- | --- |

34.

kinnitab oma arvamustes esitatud seisukohti alaealiste seksuaalse ärakasutamise, lastepornograafia ja inimkaubanduse vastase võitluse ning saatjata alaealiste kaitse kohta; juhib tähelepanu eeskätt komitee arvamusele CdR 136/2006 fin, ning rõhutab, et saatjata alaealisi käsitleva komisjoni tegevuskava rakendamise raames on hädavajalik luua finantsvahendid, mis vastaksid kõnealuste alaealiste ning neid vastuvõtvate piirkondade erilisele olukorrale;

| 35. | rõhutab vajadust hinnata seniste ELi tasandil võetud ohvrite kaitsmise meetmete tõhusust, ehk siis nende meetmete rakendamist ELi eeskirjades nõutud korrapärase aruandluse raames; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust hinnata seniste ELi tasandil võetud ohvrite kaitsmise meetmete tõhusust, ehk siis nende meetmete rakendamist ELi eeskirjades nõutud korrapärase aruandluse raames;

| 36. | kordab – arvestades hiljutisi, piiriüleseid kliimast tingitud looduskatastroofe nagu üleujutused ning maastikupõlengud –, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ohtude vältimises/riskivältimisel määrava tähtsusega roll; |
| --- | --- |

36.

kordab – arvestades hiljutisi, piiriüleseid kliimast tingitud looduskatastroofe nagu üleujutused ning maastikupõlengud –, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ohtude vältimises/riskivältimisel määrava tähtsusega roll;

| 37. | viitab oma nõudmisele, et Euroopa Liidul peaks tsiviilkaitse valdkonnas olema tasakaalustatud, terviklik kontseptsioon, mille raames jäetakse liikmesriikidele ruumi oma rõhuasetusi seada; |
| --- | --- |

37.

viitab oma nõudmisele, et Euroopa Liidul peaks tsiviilkaitse valdkonnas olema tasakaalustatud, terviklik kontseptsioon, mille raames jäetakse liikmesriikidele ruumi oma rõhuasetusi seada;

| 38. | ootab huviga tegevuskavas nimetatud Euroopa Liidu kodanikukaitsemeetmete hindamist ning teatist Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse tõhustamise kohta, ning tervitab väga tulevasi ettepanekuid Euroopa kodanikukaitse rahastamisvahendi pikendamise kohta; |
| --- | --- |

38.

ootab huviga tegevuskavas nimetatud Euroopa Liidu kodanikukaitsemeetmete hindamist ning teatist Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse tõhustamise kohta, ning tervitab väga tulevasi ettepanekuid Euroopa kodanikukaitse rahastamisvahendi pikendamise kohta;

| 39. | viitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsusele ka kriminaalpreventsiooni valdkonnas ning nõuab varajast osalemist Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku hindamisel, samuti kriminaalpreventsiooni järelevalvekeskuse ülesehitamisel ning haldussuunitlusega kontseptsiooni kujundamisel organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise küsimuses; |
| --- | --- |

39.

viitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsusele ka kriminaalpreventsiooni valdkonnas ning nõuab varajast osalemist Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku hindamisel, samuti kriminaalpreventsiooni järelevalvekeskuse ülesehitamisel ning haldussuunitlusega kontseptsiooni kujundamisel organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise küsimuses;

| 40. | manitseb kriminaalstatistika valdkonnas soovitatud meetmete puhul erilisele hoolikusele, et tagada asjaomaste andmete usaldusväärsus; |
| --- | --- |

40.

manitseb kriminaalstatistika valdkonnas soovitatud meetmete puhul erilisele hoolikusele, et tagada asjaomaste andmete usaldusväärsus;

Euroopa varjupaiga- ja sisserändepoliitika ülesehitus

| 41. | rõhutab, – arvestades järjest suureneva vaesusest tingitud rände sotsiaalset mõõdet – veelkord vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastatud Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis põhineb inimõigustel, solidaarsusel ja vastutusel; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, – arvestades järjest suureneva vaesusest tingitud rände sotsiaalset mõõdet – veelkord vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastatud Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis põhineb inimõigustel, solidaarsusel ja vastutusel;

| 42. | leiab koos Euroopa Parlamendiga, et praegune Euroopa piirialade toetamine ei ole piisav ning kutsub seega komisjoni üles kavandatavas teatises käsitlema suuremat solidaarsust Euroopa Liidus, ning töötama välja ettepanekuid põgenike solidaarse jagamiseks ning ettepanekuid suurema koormusega piirkondade kiireks abistamiseks; |
| --- | --- |

42.

leiab koos Euroopa Parlamendiga, et praegune Euroopa piirialade toetamine ei ole piisav ning kutsub seega komisjoni üles kavandatavas teatises käsitlema suuremat solidaarsust Euroopa Liidus, ning töötama välja ettepanekuid põgenike solidaarse jagamiseks ning ettepanekuid suurema koormusega piirkondade kiireks abistamiseks;

Ränne

| 43. | tervitab sisserändepoliitikat, mis algab juba päritolumaades, kuid arvestab sellele lisaks ka Euroopa tööturu vajaduste ja demograafiliste arengutega; |
| --- | --- |

43.

tervitab sisserändepoliitikat, mis algab juba päritolumaades, kuid arvestab sellele lisaks ka Euroopa tööturu vajaduste ja demograafiliste arengutega;

| 44. | nõuab sidusat raamseadust perekonna taasühinemise kohta ning peab vajalikuks delikaatset käitumist edasiste soodustuste osas viisakokkuleppe valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

nõuab sidusat raamseadust perekonna taasühinemise kohta ning peab vajalikuks delikaatset käitumist edasiste soodustuste osas viisakokkuleppe valdkonnas;

| 45. | tervitab tegevuskavas välja kuulutatud meetmeid ebaseadusliku sisserände jätkusuutlikuks takistamiseks; |
| --- | --- |

45.

tervitab tegevuskavas välja kuulutatud meetmeid ebaseadusliku sisserände jätkusuutlikuks takistamiseks;

| 46. | rõhutab, et kavandatud meetmed ei tohi takistada põgenike kaitset Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kavandatud meetmed ei tohi takistada põgenike kaitset Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil;

| 47. | väljendab kahetsust, et komisjon ei ole tegevuskavas ette näinud ELi põhiõigusi arvestavaid ettepanekuid ega algatusi seoses kooskõlastatud meetmetega elamisloata inimeste suhtes, ning ootab, et nimetatud rühmaga seotud küsimusi võetakse arvesse ka ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist määratleva direktiivi kavandatud muutmise juures ning aruandes direktiivi kohta, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded; |
| --- | --- |

47.

väljendab kahetsust, et komisjon ei ole tegevuskavas ette näinud ELi põhiõigusi arvestavaid ettepanekuid ega algatusi seoses kooskõlastatud meetmetega elamisloata inimeste suhtes, ning ootab, et nimetatud rühmaga seotud küsimusi võetakse arvesse ka ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist määratleva direktiivi kavandatud muutmise juures ning aruandes direktiivi kohta, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded;

| 48. | on seisukohal, et tagasiasustusprogramme tuleks ette näha põhimõtteliselt vaid vabatahtlikkuse alusel ja kooskõlas arenduskoostöö eesmärkidega, ning et tagasiasustamine peaks tingima asjaomaste inimeste jätkusuutliku sotsiaalse integratsiooni; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et tagasiasustusprogramme tuleks ette näha põhimõtteliselt vaid vabatahtlikkuse alusel ja kooskõlas arenduskoostöö eesmärkidega, ning et tagasiasustamine peaks tingima asjaomaste inimeste jätkusuutliku sotsiaalse integratsiooni;

| 49. | väljendab kahetsust, et tegevuskavas ei nähta ette kolmandatest riikidest pärit inimeste õiguste ja kohustuste parandamist; |
| --- | --- |

49.

väljendab kahetsust, et tegevuskavas ei nähta ette kolmandatest riikidest pärit inimeste õiguste ja kohustuste parandamist;

| 50. | rõhutab ka rände- ja varjupaigapoliitika valdkonnas andmekaitsenormide vajalikkust tegevuskavas välja kuulutatud andmeturve- ja andmevahetusmeetmete ning selle kontrolli küsimuses; |
| --- | --- |

50.

rõhutab ka rände- ja varjupaigapoliitika valdkonnas andmekaitsenormide vajalikkust tegevuskavas välja kuulutatud andmeturve- ja andmevahetusmeetmete ning selle kontrolli küsimuses;

| 51. | tervitab välja kuulutatud integratsiooni edendamise meetmeid ja kutsub üles kaasama Regioonide Komiteed ELi integratsioonikava käsitleva teatise koostamise ning välja kuulutatud koordineerimismehhanismi arendamise varajases etapis; |
| --- | --- |

51.

tervitab välja kuulutatud integratsiooni edendamise meetmeid ja kutsub üles kaasama Regioonide Komiteed ELi integratsioonikava käsitleva teatise koostamise ning välja kuulutatud koordineerimismehhanismi arendamise varajases etapis;

| 52. | välja kuulutatud statistikameetmete puhul soovitab jälgida, et statistika teabeväärtuse ja sellega seotud kulu vahel oleks mõistlik suhe; |
| --- | --- |

52.

välja kuulutatud statistikameetmete puhul soovitab jälgida, et statistika teabeväärtuse ja sellega seotud kulu vahel oleks mõistlik suhe;

| 53. | tervitaks eelkõige kolmandate riikide kodanike spetsiifiliste probleemidega tegeleva rände-, põgenike- ja integratsiooniinspektori ametikoha loomist Euroopa Parlamendi juurde; |
| --- | --- |

53.

tervitaks eelkõige kolmandate riikide kodanike spetsiifiliste probleemidega tegeleva rände-, põgenike- ja integratsiooniinspektori ametikoha loomist Euroopa Parlamendi juurde;

Varjupaigapoliitika

| 54. | kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles viivitamatult looma võrreldavaid otsustamiskriteeriume ja otsustamisaluseid varjupaigataotlustele, vastavalt tegevuskavale; |
| --- | --- |

54.

kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles viivitamatult looma võrreldavaid otsustamiskriteeriume ja otsustamisaluseid varjupaigataotlustele, vastavalt tegevuskavale;

| 55. | peab põhi- ja inimõigusi arvestavatest miinimumstandarditest kinnipidamist varjupaigataotlejate majutamisel sama oluliseks kui nende liikumisvabaduse korraldamisel; |
| --- | --- |

55.

peab põhi- ja inimõigusi arvestavatest miinimumstandarditest kinnipidamist varjupaigataotlejate majutamisel sama oluliseks kui nende liikumisvabaduse korraldamisel;

Globaalne Euroopa – vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välispoliitilised aspektid

| 56. | tervitab asjaolu, et Lissaboni leping võimaldab ELi välissuhete tõhusamat kujundamist, millesse on kaasatud inimõigustele orienteeritud ja arengupoliitilised eesmärgid; |
| --- | --- |

56.

tervitab asjaolu, et Lissaboni leping võimaldab ELi välissuhete tõhusamat kujundamist, millesse on kaasatud inimõigustele orienteeritud ja arengupoliitilised eesmärgid;

| 57. | tervitab komisjoni lubadust koos Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja/komisjoni asepresidendiga jälgida sidusust välissuhete, justiits- ja siseteemade ning arengukoostöö välismõõtme vahel; |
| --- | --- |

57.

tervitab komisjoni lubadust koos Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja/komisjoni asepresidendiga jälgida sidusust välissuhete, justiits- ja siseteemade ning arengukoostöö välismõõtme vahel;

| 58. | tervitab asjaolu, et tegevuskavas käsitletakse ühiseid huve seoses seadusliku ja ebaseadusliku rändega (sisseränne, varjupaik, koostöö piirikaitseküsimustes), samuti võitlust terrorismi ja kuritegevusega, geograafilisi rõhuasetusi üksikute teemade puhul, teabevahetuse raamtingimusi, põhi- ja inimõiguste kaitse tagatisi, läbipaistvust ja vaba juurdepääsu teabele, andmekaitset ja sellega seotud õiguskaitsetagatisi ELi kodanikele ja kolmandate riikide kodanikele; |
| --- | --- |

58.

tervitab asjaolu, et tegevuskavas käsitletakse ühiseid huve seoses seadusliku ja ebaseadusliku rändega (sisseränne, varjupaik, koostöö piirikaitseküsimustes), samuti võitlust terrorismi ja kuritegevusega, geograafilisi rõhuasetusi üksikute teemade puhul, teabevahetuse raamtingimusi, põhi- ja inimõiguste kaitse tagatisi, läbipaistvust ja vaba juurdepääsu teabele, andmekaitset ja sellega seotud õiguskaitsetagatisi ELi kodanikele ja kolmandate riikide kodanikele;

| 59. | soovitab Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressil kaasata ka Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee ning idapartnerluse ja teiste vastavate võrgustike platvormid teemadesse, mis puudutavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõdet; |
| --- | --- |

59.

soovitab Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressil kaasata ka Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee ning idapartnerluse ja teiste vastavate võrgustike platvormid teemadesse, mis puudutavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõdet;

| 60. | peab oluliseks kasutada ja tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurt potentsiaali piiriüleses koostöös vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, eelkõige sisserändajate ja varjupaigataotlejate integratsiooni küsimustes; |
| --- | --- |

60.

peab oluliseks kasutada ja tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurt potentsiaali piiriüleses koostöös vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, eelkõige sisserändajate ja varjupaigataotlejate integratsiooni küsimustes;

| 61. | peab vajalikuks teostada korrapäraseid hindamisi ka selles valdkonnas, et tagada ELi uue välispoliitika meetmete rakendamise tõhusust ja sidusust. |
| --- | --- |

61.

peab vajalikuks teostada korrapäraseid hindamisi ka selles valdkonnas, et tagada ELi uue välispoliitika meetmete rakendamise tõhusust ja sidusust.

Brüssel, 2. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/54

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Idapartnerluse algatuse rakendamine Valgevenes ning Valgevene ja ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö arendamine”

2011/C 42/11

REGIOONIDE KOMITEE

| — | soovitab ELil jätkata ulatuslikku, avatud ja struktureeritud dialoogi Valgevene ametiasutuste, opositsioonirühmituste ja kodanikuühiskonnaga ning teatada Valgevenele, et partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimine ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika kõigi vahendite ja nende majanduslike eeliste tõhus kasutamine on endiselt võimalik, kui valitsus on omalt poolt valmis tõeliseks muutuseks ning tunnistab õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning teostab lisaks reforme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamiseks; |
| --- | --- |

—

soovitab ELil jätkata ulatuslikku, avatud ja struktureeritud dialoogi Valgevene ametiasutuste, opositsioonirühmituste ja kodanikuühiskonnaga ning teatada Valgevenele, et partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimine ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika kõigi vahendite ja nende majanduslike eeliste tõhus kasutamine on endiselt võimalik, kui valitsus on omalt poolt valmis tõeliseks muutuseks ning tunnistab õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning teostab lisaks reforme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamiseks;

| — | pooldab seda, et jätkata ja laiendada Valgevenega tehtava territoriaalse koostöö olemasolevaid vorme, mh INTERREGi sobivate programmide kaudu ELi piirialadel, ning julgustab sealseid omavalitsusi ja valitsusväliseid organisatsioone algatama täiendavaid projekte, et hoida piiriüleseid kontakte ja piire avatumaks muuta; |
| --- | --- |

—

pooldab seda, et jätkata ja laiendada Valgevenega tehtava territoriaalse koostöö olemasolevaid vorme, mh INTERREGi sobivate programmide kaudu ELi piirialadel, ning julgustab sealseid omavalitsusi ja valitsusväliseid organisatsioone algatama täiendavaid projekte, et hoida piiriüleseid kontakte ja piire avatumaks muuta;

| — | kutsub valitsust tungivalt üles lisama ka opositsiooni esindajad Valgevene delegatsiooni Euronesti parlamentaarsel assambleel; |
| --- | --- |

—

kutsub valitsust tungivalt üles lisama ka opositsiooni esindajad Valgevene delegatsiooni Euronesti parlamentaarsel assambleel;

| — | kutsub Valgevene kohalike omavalitsuste ja demokraatlike valitsusväliste organisatsioonide esindajaid osalema vaatlejatena ELi riikide kohalike omavalitsuste kohtumistel, et ergutada uusi mestimisprojekte ning edendada inimestevahelisi isiklikke kontakte; |
| --- | --- |

—

kutsub Valgevene kohalike omavalitsuste ja demokraatlike valitsusväliste organisatsioonide esindajaid osalema vaatlejatena ELi riikide kohalike omavalitsuste kohtumistel, et ergutada uusi mestimisprojekte ning edendada inimestevahelisi isiklikke kontakte;

| — | soovitab veelgi enam tugineda olemasolevatele aruteluplatvormidele, nt kodanikuühiskonna foorum või Minski foorum (IBB Johannes Rau) Dortmundi rahvusvahelise haridus- ja kohtumiskeskuse (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund) juures Minskis, ning süstemaatiliselt süvendada dialoogi Valgevene ametlike esindajate, opositsiooni, valitsusväliste organisatsioonide, teadlaste ja meedia vahel ning anda kõnealusele dialoogile institutsiooniline raamistik. |
| --- | --- |

—

soovitab veelgi enam tugineda olemasolevatele aruteluplatvormidele, nt kodanikuühiskonna foorum või Minski foorum (IBB Johannes Rau) Dortmundi rahvusvahelise haridus- ja kohtumiskeskuse (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund) juures Minskis, ning süstemaatiliselt süvendada dialoogi Valgevene ametlike esindajate, opositsiooni, valitsusväliste organisatsioonide, teadlaste ja meedia vahel ning anda kõnealusele dialoogile institutsiooniline raamistik.

| Raportöör | : | Werner Heinrich Jostmeier (DE/EPP), Nordrhein-Westfaleni liidumaa parlamendi liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Werner Heinrich Jostmeier (DE/EPP), Nordrhein-Westfaleni liidumaa parlamendi liige

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | viitab Valgevene, tema ajaloo, kultuurilise identiteedi ja kultuuripärandi olulisusele. Just need elemendid teevad Valgevene kogu Ida-Euroopa arengu üheks võtmeriigiks ning Ida ja Lääne vaheliseks sillaks Euroopa Liidu ja endise Nõukogude Liidu riikide edasises koostöös. Valgevene osalusel idapartnerluses on seega suur strateegiline, majanduslik ja kultuuriline tähtsus meie liikmesriikide jaoks; |
| --- | --- |

1.

viitab Valgevene, tema ajaloo, kultuurilise identiteedi ja kultuuripärandi olulisusele. Just need elemendid teevad Valgevene kogu Ida-Euroopa arengu üheks võtmeriigiks ning Ida ja Lääne vaheliseks sillaks Euroopa Liidu ja endise Nõukogude Liidu riikide edasises koostöös. Valgevene osalusel idapartnerluses on seega suur strateegiline, majanduslik ja kultuuriline tähtsus meie liikmesriikide jaoks;

| 2. | tunnistab samas, et Valgevene ELile lähemale toomisel tuleb tema ajaloolist ja kultuurilist arengut arvesse võtta, hoolikalt valides ja kasutades ELi vahendeid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste demokratiseerimiseks ja kaasajastamiseks; |
| --- | --- |

2.

tunnistab samas, et Valgevene ELile lähemale toomisel tuleb tema ajaloolist ja kultuurilist arengut arvesse võtta, hoolikalt valides ja kasutades ELi vahendeid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste demokratiseerimiseks ja kaasajastamiseks;

| 3. | viitab sellele, et idapartnerluse edusamme idapartnerluses osalevates eri riikides tuleks hinnata erinevalt ja individuaalselt, just seetõttu, et ei ole universaalset valemit riikide demokratiseerimiseks, eriti Ida-Euroopa endiste kommunistlike riikide puhul, kellel on oma ajaloos vähe kogemusi õigusriikluse, sotsiaalse liikuvuse ja turumajanduse vabaduste osas. Regioonide Komitee mõistab, et igal riigil on oma ajalugu ning vastavalt sellele tuleb neile kultuuriliseks, sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks võimaldada sobiv tempo; |
| --- | --- |

3.

viitab sellele, et idapartnerluse edusamme idapartnerluses osalevates eri riikides tuleks hinnata erinevalt ja individuaalselt, just seetõttu, et ei ole universaalset valemit riikide demokratiseerimiseks, eriti Ida-Euroopa endiste kommunistlike riikide puhul, kellel on oma ajaloos vähe kogemusi õigusriikluse, sotsiaalse liikuvuse ja turumajanduse vabaduste osas. Regioonide Komitee mõistab, et igal riigil on oma ajalugu ning vastavalt sellele tuleb neile kultuuriliseks, sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks võimaldada sobiv tempo;

| 4. | rõhutab samas, et selline riik nagu Valgevene, kes näitab üles valmidust idapartnerluses osalemiseks ning on huvitatud suhete normaliseerimisest Euroopa Liidu ja ka Euroopa Nõukoguga, peab olema valmis ka üldiste inimõiguste tunnustamiseks ja surmanuhtluse kaotamiseks ning vastavalt sellele näitama üles valmidust tõelise reformisuuna võtmiseks ja selle elluviimiseks, nt aktiivsema osalemise kaudu mestimisprojektides, linnade partnerluste arendamise ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele suunatud arutelufoorumite kaudu ning tugevdades piirkondadevahelist ja piiriülest koostööd, eriti naaberriikide Poola, Leedu ja Lätiga. See kõik on eriti oluline kontekstis, mil Euroopa Komisjon hindab 2010. aasta oktoobris uuesti oma suhete olukorda Valgevenega ning võib teha otsustavaid järeldusi tulevase koostöö ja edasise osaluse üle idapartnerluses; |
| --- | --- |

4.

rõhutab samas, et selline riik nagu Valgevene, kes näitab üles valmidust idapartnerluses osalemiseks ning on huvitatud suhete normaliseerimisest Euroopa Liidu ja ka Euroopa Nõukoguga, peab olema valmis ka üldiste inimõiguste tunnustamiseks ja surmanuhtluse kaotamiseks ning vastavalt sellele näitama üles valmidust tõelise reformisuuna võtmiseks ja selle elluviimiseks, nt aktiivsema osalemise kaudu mestimisprojektides, linnade partnerluste arendamise ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele suunatud arutelufoorumite kaudu ning tugevdades piirkondadevahelist ja piiriülest koostööd, eriti naaberriikide Poola, Leedu ja Lätiga. See kõik on eriti oluline kontekstis, mil Euroopa Komisjon hindab 2010. aasta oktoobris uuesti oma suhete olukorda Valgevenega ning võib teha otsustavaid järeldusi tulevase koostöö ja edasise osaluse üle idapartnerluses;

| 5. | viitab sellele, et seejuures on Regioonide Komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kodanikelähedase institutsioonina Valgevenele tõeline partner edasiseks koostööks idapartnerluse raames. Laialdased kontaktid võimaldavad Valgevenega suurepäraselt suhelda, et anda alt üles panus demokratiseerimisse ja inimeste olukorra parandamisse Valgevenes; |
| --- | --- |

5.

viitab sellele, et seejuures on Regioonide Komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kodanikelähedase institutsioonina Valgevenele tõeline partner edasiseks koostööks idapartnerluse raames. Laialdased kontaktid võimaldavad Valgevenega suurepäraselt suhelda, et anda alt üles panus demokratiseerimisse ja inimeste olukorra parandamisse Valgevenes;

ELi ja Valgevene vahelise koostöö strateegilised väljakutsed ning üleskutsed Valgevene valitsusele

| 6. | viitab sellele, et 1995. aastal sõlmitud kahepoolne partnerlus- ja koostööleping ELi ja Valgevene vahel on Euroopa Parlamendis siiani ratifitseerimata ning seega puudub koostööl formaalne alus, sest Valgevene senised jõupingutused ei ole olnud selleks piisavad. Valgevene on ainus idapartnerluses osalev riik, kes ei ole Euroopa naabruspoliitika (ENP) täieõiguslik partner ning kes samuti ei vasta Euroopa Nõukogu standardnõuetele (nt moratooriumi küsimus surmaotsuste ja hukkamiste korral). Seepärast on hetkel võimalik kasutada vaid ENP üksikuid mitmepoolseid programme ja vahendeid; |
| --- | --- |

6.

viitab sellele, et 1995. aastal sõlmitud kahepoolne partnerlus- ja koostööleping ELi ja Valgevene vahel on Euroopa Parlamendis siiani ratifitseerimata ning seega puudub koostööl formaalne alus, sest Valgevene senised jõupingutused ei ole olnud selleks piisavad. Valgevene on ainus idapartnerluses osalev riik, kes ei ole Euroopa naabruspoliitika (ENP) täieõiguslik partner ning kes samuti ei vasta Euroopa Nõukogu standardnõuetele (nt moratooriumi küsimus surmaotsuste ja hukkamiste korral). Seepärast on hetkel võimalik kasutada vaid ENP üksikuid mitmepoolseid programme ja vahendeid;

| 7. | toetab ELi otsust tugevdada suhteid Valgevenega just piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö kaudu ning kaasata Valgevene ENP rahastamisvahendite kaudu idapartnerluse algatusse ning arvestades Valgevenega tehtava koostöö eelseisvat ümberhindamist ELi poolt 2010. aasta oktoobris, viia edasine integratsioon sõltuvusse demokratiseerimise, õigusriikluse ja kodanikuühiskonna arengu edusammudest; |
| --- | --- |

7.

toetab ELi otsust tugevdada suhteid Valgevenega just piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö kaudu ning kaasata Valgevene ENP rahastamisvahendite kaudu idapartnerluse algatusse ning arvestades Valgevenega tehtava koostöö eelseisvat ümberhindamist ELi poolt 2010. aasta oktoobris, viia edasine integratsioon sõltuvusse demokratiseerimise, õigusriikluse ja kodanikuühiskonna arengu edusammudest;

| 8. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kutsus Regioonide Komiteed andma panust idapartnerlusse, ning teatab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valmisolekust ja pühendumusest toetada kõigi olemasolevate vahenditega idapartnerlust ja läheneda Valgevenele; |
| --- | --- |

8.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kutsus Regioonide Komiteed andma panust idapartnerlusse, ning teatab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valmisolekust ja pühendumusest toetada kõigi olemasolevate vahenditega idapartnerlust ja läheneda Valgevenele;

| 9. | märgib heameelega, et Valgevene valitsus tegi hiljuti esimesed sammud inimõiguste olukorra ja õigusriigi põhimõtete parandamise suunas. Näiteks vabastas valitsus poliitvangid, soostus Euroopa Komisjoni esinduse avamisega Minskis ning leppis kodanikuühiskonna demokratiseerimise ja tugevdamise teemalise kodanikuühiskonna foorumiga; |
| --- | --- |

9.

märgib heameelega, et Valgevene valitsus tegi hiljuti esimesed sammud inimõiguste olukorra ja õigusriigi põhimõtete parandamise suunas. Näiteks vabastas valitsus poliitvangid, soostus Euroopa Komisjoni esinduse avamisega Minskis ning leppis kodanikuühiskonna demokratiseerimise ja tugevdamise teemalise kodanikuühiskonna foorumiga;

| 10. | tõdeb rahuldustundega, et demokraatiat ja inimõigusi edendavate ENP vahendite kasutamine ja sellised tegevuskavad nagu TAIEX ja EIDHR on toonud kaasa esimesed edusammud Valgevene poliitilises olukorras; |
| --- | --- |

10.

tõdeb rahuldustundega, et demokraatiat ja inimõigusi edendavate ENP vahendite kasutamine ja sellised tegevuskavad nagu TAIEX ja EIDHR on toonud kaasa esimesed edusammud Valgevene poliitilises olukorras;

| 11. | tervitab ka Valgevene koostööd OSCE Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Bürooga (ODIHR) valimisseaduste valdkonnas ning kutsub Valgevenet seoses 2010. aasta lõpus/2011. aasta alguses toimuvate presidendivalimistega üles jätkama kõnealust koostööd, et tagada valimiste õiglane ja läbipaistev toimumine. Selleks on aga tarvis, et rahvusvahelised vaatlejad lubatakse valimistele ning neile tagatakse juurdepääs kõigile enne ja pärast valimisi toimuvatele valimisprotsessidele; |
| --- | --- |

11.

tervitab ka Valgevene koostööd OSCE Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Bürooga (ODIHR) valimisseaduste valdkonnas ning kutsub Valgevenet seoses 2010. aasta lõpus/2011. aasta alguses toimuvate presidendivalimistega üles jätkama kõnealust koostööd, et tagada valimiste õiglane ja läbipaistev toimumine. Selleks on aga tarvis, et rahvusvahelised vaatlejad lubatakse valimistele ning neile tagatakse juurdepääs kõigile enne ja pärast valimisi toimuvatele valimisprotsessidele;

| 12. | tuletab meelde Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi (sh Regioonide Komitee) rolli valimisvaatlustel ning soovitab kaasata nende ühisdelegatsioone ka edaspidistel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valimiste vaatlemisel Valgevenes; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi (sh Regioonide Komitee) rolli valimisvaatlustel ning soovitab kaasata nende ühisdelegatsioone ka edaspidistel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valimiste vaatlemisel Valgevenes;

| 13. | tervitab alates 2009. aasta algusest üldiselt positiivselt arenevaid suhteid Valgevene ja teiste idapartnerluse riikide vahel. Diplomaatiline tegevus Valgevene, Ukraina, Gruusia ja Aserbaidžaani vahel viitab Läänemere ja Musta mere vahelise ruumi riikide piirkondliku koostöö mitmepoolsele arengule; |
| --- | --- |

13.

tervitab alates 2009. aasta algusest üldiselt positiivselt arenevaid suhteid Valgevene ja teiste idapartnerluse riikide vahel. Diplomaatiline tegevus Valgevene, Ukraina, Gruusia ja Aserbaidžaani vahel viitab Läänemere ja Musta mere vahelise ruumi riikide piirkondliku koostöö mitmepoolsele arengule;

| 14. | märgib murelikult, et ELi ja Valgevene suhted võivad 2010. aasta esimesel poolel Valgevenes uuesti sagenenud inimõiguste rikkumiste, valitsusväliste organisatsioonide süstemaatilise represseerimise ja pettumust valmistanud kohalike valimiste pärast toppama jääda. Kohalikel valimistel oli kogu riigis ligikaudu 25 000 lubatud kandidaadi seas vaid 2 % opositsiooniliikmeid; |
| --- | --- |

14.

märgib murelikult, et ELi ja Valgevene suhted võivad 2010. aasta esimesel poolel Valgevenes uuesti sagenenud inimõiguste rikkumiste, valitsusväliste organisatsioonide süstemaatilise represseerimise ja pettumust valmistanud kohalike valimiste pärast toppama jääda. Kohalikel valimistel oli kogu riigis ligikaudu 25 000 lubatud kandidaadi seas vaid 2 % opositsiooniliikmeid;

| 15. | samas tunneb tõsist muret seoses hiljutiste ajakirjandusvabaduse piiramise ja välismaa meediaväljaannete esindajate töö takistamisega, Valgevene rahvusvähemuste vabaduste piiramisega, kahe surmanuhtluse täideviimisega märtsis, samuti kohalike valimiste eel toimunud piiravate meetmete ja programmidega opositsiooniliikmete suhtes ning kogu riiki hõlmava Valgevene salateenistuse aktsiooniga kampaania „Tell the truth” vastu 18. mail 2010, mille käigus otsiti läbi palju opositsiooniliikmete kortereid ja kabinette. Regioonide Komitee jälgib kasvava murega valitsuse praeguseid repressiivseid meetmeid ajakirjandusvabaduse tsenseerimiseks, eelkõige mis puudutab internetti, mis on väga suure tähtsusega opositsiooniliste liikumiste omavahelises suhtluses ning millel on oluline roll ka tulevases presidendivalimiste kampaanias; |
| --- | --- |

15.

samas tunneb tõsist muret seoses hiljutiste ajakirjandusvabaduse piiramise ja välismaa meediaväljaannete esindajate töö takistamisega, Valgevene rahvusvähemuste vabaduste piiramisega, kahe surmanuhtluse täideviimisega märtsis, samuti kohalike valimiste eel toimunud piiravate meetmete ja programmidega opositsiooniliikmete suhtes ning kogu riiki hõlmava Valgevene salateenistuse aktsiooniga kampaania „Tell the truth” vastu 18. mail 2010, mille käigus otsiti läbi palju opositsiooniliikmete kortereid ja kabinette. Regioonide Komitee jälgib kasvava murega valitsuse praeguseid repressiivseid meetmeid ajakirjandusvabaduse tsenseerimiseks, eelkõige mis puudutab internetti, mis on väga suure tähtsusega opositsiooniliste liikumiste omavahelises suhtluses ning millel on oluline roll ka tulevases presidendivalimiste kampaanias;

| 16. | kutsub Valgevene valitsust tungivalt üles pöörduma tagasi demokratiseerimise teele ning peatama koheselt surmanuhtluste määramise ja täideviimise, inimõiguste rikkumise, kodanikuühiskonna rühmituste hirmutamise ning lõpetama Valgevene rahvusvähemuste poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise piiramise, halvemasse olukorda panemise ja diskrimineerimise; |
| --- | --- |

16.

kutsub Valgevene valitsust tungivalt üles pöörduma tagasi demokratiseerimise teele ning peatama koheselt surmanuhtluste määramise ja täideviimise, inimõiguste rikkumise, kodanikuühiskonna rühmituste hirmutamise ning lõpetama Valgevene rahvusvähemuste poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise piiramise, halvemasse olukorda panemise ja diskrimineerimise;

| 17. | kutsub Valgevene juhtkonda tungivalt üles enne järgmisi presidendivalimisi tegema olulisi edusamme sellistes valdkondades nagu toimiv moratoorium surmanuhtluse osas, ulatuslik arvamusvabadus, ühinemis- ja kogunemisvabaduse kindlustamine, usuvabaduse kaitse ning opositsioonirühmitustele poliitiliste õiguste tagamine; |
| --- | --- |

17.

kutsub Valgevene juhtkonda tungivalt üles enne järgmisi presidendivalimisi tegema olulisi edusamme sellistes valdkondades nagu toimiv moratoorium surmanuhtluse osas, ulatuslik arvamusvabadus, ühinemis- ja kogunemisvabaduse kindlustamine, usuvabaduse kaitse ning opositsioonirühmitustele poliitiliste õiguste tagamine;

| 18. | kutsub Valgevene valitsust tungivalt üles lisama ka opositsiooni esindajad Valgevene delegatsiooni Euronesti parlamentaarsel assambleel; |
| --- | --- |

18.

kutsub Valgevene valitsust tungivalt üles lisama ka opositsiooni esindajad Valgevene delegatsiooni Euronesti parlamentaarsel assambleel;

| 19. | märgib, et kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse osas on Valgevenes tarvis ulatuslikke kaasajastamismeetmeid, selleks et:






  — | jõuda halduse ja maksude toimiva detsentraliseerimiseni; |
| --- | --- | --- |

19.

märgib, et kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse osas on Valgevenes tarvis ulatuslikke kaasajastamismeetmeid, selleks et:

—

jõuda halduse ja maksude toimiva detsentraliseerimiseni;

| — | likvideerida tugeva keskvalitsuse ja nõrga kohaliku või piirkondliku tasandi vaheline asümmeetriline võimustruktuur rahastamise ja ressursside jagamisel; |
| --- | --- |

—

likvideerida tugeva keskvalitsuse ja nõrga kohaliku või piirkondliku tasandi vaheline asümmeetriline võimustruktuur rahastamise ja ressursside jagamisel;

| — | luua avaliku ja erasektori partnerlustele paremad struktuurilised tingimused avalike teenuste arendamiseks; |
| --- | --- |

—

luua avaliku ja erasektori partnerlustele paremad struktuurilised tingimused avalike teenuste arendamiseks;

| — | suurendada kohaliku ja piirkondliku tasandi haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

—

suurendada kohaliku ja piirkondliku tasandi haldussuutlikkust;

| 20. | on veendunud, et see annaks panuse Valgevene kodanike elukvaliteedi parandamisse. Regioonide Komitee pakub oma abi omavalitsuste kaasajastamiseks; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et see annaks panuse Valgevene kodanike elukvaliteedi parandamisse. Regioonide Komitee pakub oma abi omavalitsuste kaasajastamiseks;

| 21. | viitab rõhutatult sellele, et ELi ja Valgevene suhete järjekordne katkemine mõjutaks negatiivselt kodanikuühiskonna arenevat aktiivsust ja praegust Euroopa-meelsust Valgevene kodanike hulgas; |
| --- | --- |

21.

viitab rõhutatult sellele, et ELi ja Valgevene suhete järjekordne katkemine mõjutaks negatiivselt kodanikuühiskonna arenevat aktiivsust ja praegust Euroopa-meelsust Valgevene kodanike hulgas;

| 22. | viitab ELi ja Valgevene vaheliste sõpruslinnade (nt Minsk ja Bonn) aktiivsete projektide olulisusele. Linnade partnerlused moodustavad seoses oma tohutu kogemustepagasi, kontaktide ja võrgustikega Valgevene edasise demokratiseerimise ja ELile lähenemise olulise samba. Need motiveerivad ametnikke ja kodanikke suunama oma pühendumust ja teadmisi sellistesse partnerlustesse; |
| --- | --- |

22.

viitab ELi ja Valgevene vaheliste sõpruslinnade (nt Minsk ja Bonn) aktiivsete projektide olulisusele. Linnade partnerlused moodustavad seoses oma tohutu kogemustepagasi, kontaktide ja võrgustikega Valgevene edasise demokratiseerimise ja ELile lähenemise olulise samba. Need motiveerivad ametnikke ja kodanikke suunama oma pühendumust ja teadmisi sellistesse partnerlustesse;

| 23. | seoses piirkondliku ja piiriülese koostöö tugevdamisega viitab heanaaberlike suhete kesksele tähendusele ELi liikmesriikide Läti, Leedu ja Poolaga. Suhted tuleb kujundada sõbralikult ning kõigile rahvusvähemustele tuleb oma riigis anda sobilik poliitiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline roll, nii et oleks võimalikud vastastikkusele austusele tuginevad pikaajaliselt stabiilsed suhted; |
| --- | --- |

23.

seoses piirkondliku ja piiriülese koostöö tugevdamisega viitab heanaaberlike suhete kesksele tähendusele ELi liikmesriikide Läti, Leedu ja Poolaga. Suhted tuleb kujundada sõbralikult ning kõigile rahvusvähemustele tuleb oma riigis anda sobilik poliitiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline roll, nii et oleks võimalikud vastastikkusele austusele tuginevad pikaajaliselt stabiilsed suhted;

Poliitilised soovitused edasiseks koostööks

| 24. | soovitab ELil jätkata ulatuslikku, avatud ja struktureeritud dialoogi Valgevene ametiasutuste, opositsioonirühmituste ja kodanikuühiskonnaga ning teatada Valgevenele, et partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimine ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika kõigi vahendite ja nende majanduslike eeliste tõhus kasutamine on endiselt võimalik, kui valitsus on omalt poolt valmis tõeliseks muutuseks ning tunnistab õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning teostab lisaks reforme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamiseks; |
| --- | --- |

24.

soovitab ELil jätkata ulatuslikku, avatud ja struktureeritud dialoogi Valgevene ametiasutuste, opositsioonirühmituste ja kodanikuühiskonnaga ning teatada Valgevenele, et partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimine ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika kõigi vahendite ja nende majanduslike eeliste tõhus kasutamine on endiselt võimalik, kui valitsus on omalt poolt valmis tõeliseks muutuseks ning tunnistab õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning teostab lisaks reforme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamiseks;

| 25. | soovitab seetõttu tungivalt ELil tulevikus siduda nõusolek humanitaarabiprojektideks ja nende läbiviimine ning rahastamisvahendite kasutamine veelgi tugevamalt Valgevene edusammudega inimõigustest kinnipidamisel ja surmanuhtlust käsitleva toimiva moratooriumi loomisel. Samas peab EL jätkuvalt ja veelgi enam tähelepanu pöörama sellele, et eraldatud vahendeid kasutataks sihipäraselt ning et need tuleks kasuks Valgevene humanitaarsele ja õigusriikluse arengule ning mitte autoritaarsete struktuuride ja Minski autoritaarse režiimi tugevdamisele; |
| --- | --- |

25.

soovitab seetõttu tungivalt ELil tulevikus siduda nõusolek humanitaarabiprojektideks ja nende läbiviimine ning rahastamisvahendite kasutamine veelgi tugevamalt Valgevene edusammudega inimõigustest kinnipidamisel ja surmanuhtlust käsitleva toimiva moratooriumi loomisel. Samas peab EL jätkuvalt ja veelgi enam tähelepanu pöörama sellele, et eraldatud vahendeid kasutataks sihipäraselt ning et need tuleks kasuks Valgevene humanitaarsele ja õigusriikluse arengule ning mitte autoritaarsete struktuuride ja Minski autoritaarse režiimi tugevdamisele;

| 26. | soovitab ELil jätkuvalt tähelepanelikult jälgida sisepoliitilise olukorra arengut Valgevenes kuni järgmiste presidendivalimisteni 2010. aasta lõpus/2011. aasta algul ning alles pärast seda teha järeldused edasise koostöö kohta ning lükata edasi 2010. aasta sügiseks kavandatud ümberhindamine; |
| --- | --- |

26.

soovitab ELil jätkuvalt tähelepanelikult jälgida sisepoliitilise olukorra arengut Valgevenes kuni järgmiste presidendivalimisteni 2010. aasta lõpus/2011. aasta algul ning alles pärast seda teha järeldused edasise koostöö kohta ning lükata edasi 2010. aasta sügiseks kavandatud ümberhindamine;

| 27. | kutsub Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi üles jälgima valimisi Valgevenes, uurides, kas ettevalmistused ja läbiviimine vastavad Euroopa Nõukogu üldtingimustele. Regioonide Komitee pakub omalt poolt senise koostöö jätkamist valimiste vaatlemisel; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi üles jälgima valimisi Valgevenes, uurides, kas ettevalmistused ja läbiviimine vastavad Euroopa Nõukogu üldtingimustele. Regioonide Komitee pakub omalt poolt senise koostöö jätkamist valimiste vaatlemisel;

| 28. | soovitab ELil 2011. aasta alguseks koostada eraldi vahearuanne suhetest Valgevenega alates kontaktide taastamisest 2008. aasta oktoobris, et anda enesekriitiline hinnang oma viimase 24 kuu tegevusele Valgevene küsimustes ning teha sellest järeldused edasiseks koostööks demokraatlike valitsusväliste organisatsioonidega Valgevenes; |
| --- | --- |

28.

soovitab ELil 2011. aasta alguseks koostada eraldi vahearuanne suhetest Valgevenega alates kontaktide taastamisest 2008. aasta oktoobris, et anda enesekriitiline hinnang oma viimase 24 kuu tegevusele Valgevene küsimustes ning teha sellest järeldused edasiseks koostööks demokraatlike valitsusväliste organisatsioonidega Valgevenes;

| 29. | soovitab kõigil Euroopa institutsioonidel näidata üles solidaarsust Valgevene demokraatlike osalejatega ning tugevdada eelkõige kontakte kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et hajutada võimu keskendumist Minskis. Eesmärk peaks olema kaasata avatud ja demokraatlikult meelestatud arvamuskujundajad eelkõige kohalikul tasandil ja ELi liikmesriikidega piirnevatel aladel aktiivselt koostööläbirääkimistesse, et alt-üles lähenemisega positiivselt mõjutada Valgevene sisepoliitilist arengut; |
| --- | --- |

29.

soovitab kõigil Euroopa institutsioonidel näidata üles solidaarsust Valgevene demokraatlike osalejatega ning tugevdada eelkõige kontakte kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et hajutada võimu keskendumist Minskis. Eesmärk peaks olema kaasata avatud ja demokraatlikult meelestatud arvamuskujundajad eelkõige kohalikul tasandil ja ELi liikmesriikidega piirnevatel aladel aktiivselt koostööläbirääkimistesse, et alt-üles lähenemisega positiivselt mõjutada Valgevene sisepoliitilist arengut;

| 30. | soovitab veelgi enam tugineda olemasolevatele aruteluplatvormidele, nt kodanikuühiskonna foorum või Minski foorum (IBB Johannes Rau) Dortmundi rahvusvahelise haridus- ja kohtumiskeskuse (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund) juures Minskis, ning süstemaatiliselt süvendada dialoogi Valgevene ametlike esindajate, opositsiooni, valitsusväliste organisatsioonide, teadlaste ja meedia vahel ning anda kõnealusele dialoogile institutsiooniline raamistik; |
| --- | --- |

30.

soovitab veelgi enam tugineda olemasolevatele aruteluplatvormidele, nt kodanikuühiskonna foorum või Minski foorum (IBB Johannes Rau) Dortmundi rahvusvahelise haridus- ja kohtumiskeskuse (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund) juures Minskis, ning süstemaatiliselt süvendada dialoogi Valgevene ametlike esindajate, opositsiooni, valitsusväliste organisatsioonide, teadlaste ja meedia vahel ning anda kõnealusele dialoogile institutsiooniline raamistik;

| 31. | soovitab Valgevene demokraatiale suunatud liikumise ja opositsiooniparteidega peetava dialoogi edasisel sisulisel kujundamisel eelkõige keskenduda meedia- ja pressivabaduse temaatikale. Alates 2009. aasta hilissügisest on Valgevene valitsus võtnud siseriikliku ja välismaise ajakirjanduse takistamiseks ning interneti reguleerimiseks erinevaid meetmeid, mis raskendavad sõltumatut ja vaba meediakajastust ning samuti opositsiooniliikumise tegevust. Eelkõige on vabal meediakajastusel oluline roll presidendivalimise kampaanias 2010. aasta lõpus. Komitee saab Valgevenega peetava demokraatiat käsitleva dialoogi edendamiseks anda olulise panuse, kutsudes kõiki Valgevene ametkondi üles kasutama uusi meediakanaleid (nt YouTube, veebipäevikud, Twitter ja teised suhtlusvõrkude vahendid), et lihtsustada opositsiooniliikumiste tööd; |
| --- | --- |

31.

soovitab Valgevene demokraatiale suunatud liikumise ja opositsiooniparteidega peetava dialoogi edasisel sisulisel kujundamisel eelkõige keskenduda meedia- ja pressivabaduse temaatikale. Alates 2009. aasta hilissügisest on Valgevene valitsus võtnud siseriikliku ja välismaise ajakirjanduse takistamiseks ning interneti reguleerimiseks erinevaid meetmeid, mis raskendavad sõltumatut ja vaba meediakajastust ning samuti opositsiooniliikumise tegevust. Eelkõige on vabal meediakajastusel oluline roll presidendivalimise kampaanias 2010. aasta lõpus. Komitee saab Valgevenega peetava demokraatiat käsitleva dialoogi edendamiseks anda olulise panuse, kutsudes kõiki Valgevene ametkondi üles kasutama uusi meediakanaleid (nt YouTube, veebipäevikud, Twitter ja teised suhtlusvõrkude vahendid), et lihtsustada opositsiooniliikumiste tööd;

| 32. | kutsub kooskõlas idapartnerluse vahenditega Valgevene riiklikke ametiasutusi avatud süstemaatilisele dialoogile detsentraliseerimise ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamise üle Valgevene poliitilises süsteemis ning pakub selleks välja järgmised teemavaldkonnad:






  — | hea valitsemistava ja bürokraatia vähendamine; |
| --- | --- | --- |

32.

kutsub kooskõlas idapartnerluse vahenditega Valgevene riiklikke ametiasutusi avatud süstemaatilisele dialoogile detsentraliseerimise ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamise üle Valgevene poliitilises süsteemis ning pakub selleks välja järgmised teemavaldkonnad:

—

hea valitsemistava ja bürokraatia vähendamine;

| — | jätkusuutlik sotsiaalne ja majanduslik areng ning ühtekuuluvuspoliitika; |
| --- | --- |

—

jätkusuutlik sotsiaalne ja majanduslik areng ning ühtekuuluvuspoliitika;

| — | piiriliiklusega seonduvad küsimused; |
| --- | --- |

—

piiriliiklusega seonduvad küsimused;

| — | keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse;

| — | kultuuriüritused; |
| --- | --- |

—

kultuuriüritused;

| — | paremad raamtingimused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

paremad raamtingimused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| — | „inimestevahelised kontaktid” (noortevahetus ja sõpruslinnade projektid); |
| --- | --- |

—

„inimestevahelised kontaktid” (noortevahetus ja sõpruslinnade projektid);

| 33. | kutsub Valgevene kohalike omavalitsuste ja demokraatlike valitsusväliste organisatsioonide esindajaid osalema vaatlejatena ELi riikide kohalike omavalitsuste kohtumistel, et ergutada uusi mestimisprojekte ning edendada inimestevahelisi isiklikke kontakte; |
| --- | --- |

33.

kutsub Valgevene kohalike omavalitsuste ja demokraatlike valitsusväliste organisatsioonide esindajaid osalema vaatlejatena ELi riikide kohalike omavalitsuste kohtumistel, et ergutada uusi mestimisprojekte ning edendada inimestevahelisi isiklikke kontakte;

| 34. | pooldab seda, et jätkata ja laiendada Valgevenega tehtava territoriaalse koostöö olemasolevaid vorme, mh INTERREGi sobivate programmide kaudu ELi piirialadel, ning julgustab sealseid omavalitsusi ja valitsusväliseid organisatsioone algatama täiendavaid projekte, et hoida piiriüleseid kontakte ja piire avatumaks muuta; |
| --- | --- |

34.

pooldab seda, et jätkata ja laiendada Valgevenega tehtava territoriaalse koostöö olemasolevaid vorme, mh INTERREGi sobivate programmide kaudu ELi piirialadel, ning julgustab sealseid omavalitsusi ja valitsusväliseid organisatsioone algatama täiendavaid projekte, et hoida piiriüleseid kontakte ja piire avatumaks muuta;

| 35. | julgustab eelkõige ELi liikmesriikide Poola, Leedu ja Läti piirialasid veelgi tugevdama piiriülest koostööd Valgevene kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, nt sellistes valdkondades nagu:






  — | piiriliiklus, toll, liikuvuse edendamine (viisasüsteemi lihtsustamine) piiriülese reisiliikluse lihtsustamiseks, et hõlbustada Valgevene ja sellega piirnevate ELi riikide elanike kontakte; |
| --- | --- | --- |

35.

julgustab eelkõige ELi liikmesriikide Poola, Leedu ja Läti piirialasid veelgi tugevdama piiriülest koostööd Valgevene kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, nt sellistes valdkondades nagu:

—

piiriliiklus, toll, liikuvuse edendamine (viisasüsteemi lihtsustamine) piiriülese reisiliikluse lihtsustamiseks, et hõlbustada Valgevene ja sellega piirnevate ELi riikide elanike kontakte;

| — | ränne, meetmed organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

—

ränne, meetmed organiseeritud kuritegevuse vastu;

| — | piiriülesed keskkonnakaitseküsimused; |
| --- | --- |

—

piiriülesed keskkonnakaitseküsimused;

| — | majanduse edendamine ja piiriülese kaubanduse lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

majanduse edendamine ja piiriülese kaubanduse lihtsustamine;

| — | kutse- ja täiendõppe toetamine; |
| --- | --- |

—

kutse- ja täiendõppe toetamine;

| — | ühised kultuuriüritused, nt kontserdid, kunstinäitused ja üritused ühise ajaloolise kultuurimälu parandamiseks ning seega sõdade mõjul tekkinud pingete väljatõrjumiseks inimestevahelistest suhetest; |
| --- | --- |

—

ühised kultuuriüritused, nt kontserdid, kunstinäitused ja üritused ühise ajaloolise kultuurimälu parandamiseks ning seega sõdade mõjul tekkinud pingete väljatõrjumiseks inimestevahelistest suhetest;

| 36. | pooldab seda, et ka edaspidi kasutada ENP vahendeid, edendamaks õpilaste, üliõpilaste ja õpetajate (ERASMUS, TEMPUS) piiriülest vahetust, et parandada Valgevene ja ELi riikide kodanike vastastikust suhtlemist ning edendada seega Euroopa ideed ja teadlikkust kodanikuühiskonna tegevusest Valgevenes. |
| --- | --- |

36.

pooldab seda, et ka edaspidi kasutada ENP vahendeid, edendamaks õpilaste, üliõpilaste ja õpetajate (ERASMUS, TEMPUS) piiriülest vahetust, et parandada Valgevene ja ELi riikide kodanike vastastikust suhtlemist ning edendada seega Euroopa ideed ja teadlikkust kodanikuühiskonna tegevusest Valgevenes.

Brüssel, 2. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/59

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Idapartnerluse algatuse rakendamine Armeenias ning Armeenia ja Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö arendamine”

2011/C 42/12

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab, et Armeenia praegust olukorda ja selle poliitilist arengusuunda tuleb mõista riigi usupärandi ja rahutu ajaloo kontekstis, mis hõlmab pidevaid võõrsissetunge ja 20. sajandi alguses Armeenia rahva vastu toime pandud genotsiidi traumaatilist kogemust; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et Armeenia praegust olukorda ja selle poliitilist arengusuunda tuleb mõista riigi usupärandi ja rahutu ajaloo kontekstis, mis hõlmab pidevaid võõrsissetunge ja 20. sajandi alguses Armeenia rahva vastu toime pandud genotsiidi traumaatilist kogemust;

| — | tervitab asjaolu, et esimesed Jerevani linnapea valimised toimusid mais 2009, kuid märgib, et vaja on suuremaid jõupingutusi valimiste läbiviimise parandamiseks. Komitee tervitab ka asjaolu, et 2005. aastal põhiseadusesse tehtud parandustega sai pealinn uue staatuse ja oma seaduse. Pärast selle elluviimist on päevakorral ülejäänud omavalitsuste konsolideerimine ehk ühinemine. Siinkohal on komitee mures selle pärast, et kuigi ühinemise põhimõtted, nagu ka kohalike omavalitsuste juhtide suuremad volitused, on formuleeritud, on need seni veel ellu viimata; |
| --- | --- |

—

tervitab asjaolu, et esimesed Jerevani linnapea valimised toimusid mais 2009, kuid märgib, et vaja on suuremaid jõupingutusi valimiste läbiviimise parandamiseks. Komitee tervitab ka asjaolu, et 2005. aastal põhiseadusesse tehtud parandustega sai pealinn uue staatuse ja oma seaduse. Pärast selle elluviimist on päevakorral ülejäänud omavalitsuste konsolideerimine ehk ühinemine. Siinkohal on komitee mures selle pärast, et kuigi ühinemise põhimõtted, nagu ka kohalike omavalitsuste juhtide suuremad volitused, on formuleeritud, on need seni veel ellu viimata;

| — | tunnustab konkreetseid edusamme, mida Armeenia on teinud suhetes Euroopa Liiduga, eriti Euroopa Liidu ja Armeenia ühise ENP tegevuskava koostamise kaudu 2006. aastal, ELi delegatsiooni avamise kaudu 2008. aastal ning ELi nõuandvate ekspertide grupi tegevuse kaudu alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

—

tunnustab konkreetseid edusamme, mida Armeenia on teinud suhetes Euroopa Liiduga, eriti Euroopa Liidu ja Armeenia ühise ENP tegevuskava koostamise kaudu 2006. aastal, ELi delegatsiooni avamise kaudu 2008. aastal ning ELi nõuandvate ekspertide grupi tegevuse kaudu alates 2009. aastast;

| — | peab oluliseks, et Armeeniaga toimuksid kiired läbirääkimised viisakorra lihtsustamise ja tagasivõtulepingute üle. Lõivude vähendamisel ja viisaeeskirjade lihtsustamisel on praktiline mõju inimestevahelistele kontaktidele ja suhete arengule kõikides valdkondades. |
| --- | --- |

—

peab oluliseks, et Armeeniaga toimuksid kiired läbirääkimised viisakorra lihtsustamise ja tagasivõtulepingute üle. Lõivude vähendamisel ja viisaeeskirjade lihtsustamisel on praktiline mõju inimestevahelistele kontaktidele ja suhete arengule kõikides valdkondades.

| Raportöör | : | Teet Kallasvee (EE/EPP), Haapsalu linnavolikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Teet Kallasvee (EE/EPP), Haapsalu linnavolikogu liige

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Poliitilised ja ajaloolised aspektid

| 1. | rõhutab, et Armeenia praegust olukorda ja selle poliitilist arengusuunda tuleb mõista riigi usupärandi ja rahutu ajaloo kontekstis, mis hõlmab pidevaid võõrsissetunge ja 20. sajandi alguses Armeenia rahva vastu toime pandud genotsiidi traumaatilist kogemust; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Armeenia praegust olukorda ja selle poliitilist arengusuunda tuleb mõista riigi usupärandi ja rahutu ajaloo kontekstis, mis hõlmab pidevaid võõrsissetunge ja 20. sajandi alguses Armeenia rahva vastu toime pandud genotsiidi traumaatilist kogemust;

| 2. | tõdeb, et Armeenia kuulutas end suveräänseks riigiks augustis 1991, mida kinnitas sama aasta septembris toimunud referendum. 1991. aasta oktoobris valis rahvas presidendi; |
| --- | --- |

2.

tõdeb, et Armeenia kuulutas end suveräänseks riigiks augustis 1991, mida kinnitas sama aasta septembris toimunud referendum. 1991. aasta oktoobris valis rahvas presidendi;

| 3. | tõdeb, et Mägi-Karabahhi konflikt ja muud käimasolevad konfliktid põhjustavad piirkonnas palju pingeid. Sellega seoses märgib komitee, et alates 1992. aastast Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisega tegeleva OSCE Minski grupi kaasesimeesteks kinnitati 1995. aastal USA, Prantsusmaa ja Venemaa; |
| --- | --- |

3.

tõdeb, et Mägi-Karabahhi konflikt ja muud käimasolevad konfliktid põhjustavad piirkonnas palju pingeid. Sellega seoses märgib komitee, et alates 1992. aastast Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisega tegeleva OSCE Minski grupi kaasesimeesteks kinnitati 1995. aastal USA, Prantsusmaa ja Venemaa;

| 4. | tervitab Armeenia initsiatiivi jätkata Armeenia ja Türgi vaheliste suhete tingimusteta normaliseerimist. Oktoobris 2009 sõlmiti Šveitsi vahendusel ning ELi, USA ja Venemaa toetusel Armeenia–Türgi diplomaatilised suhted; |
| --- | --- |

4.

tervitab Armeenia initsiatiivi jätkata Armeenia ja Türgi vaheliste suhete tingimusteta normaliseerimist. Oktoobris 2009 sõlmiti Šveitsi vahendusel ning ELi, USA ja Venemaa toetusel Armeenia–Türgi diplomaatilised suhted;

Kriisipiirkondade mõju sisepoliitikale

| 5. | nendib kahetsusega, et Mägi-Karabahhi konflikt, keerulised suhted Türgi ja Aserbaidžaaniga ning sunnitud poliitmängud rahvusvahelises poliitikas on vajutanud pitseri ka Armeenia sisepoliitikale; |
| --- | --- |

5.

nendib kahetsusega, et Mägi-Karabahhi konflikt, keerulised suhted Türgi ja Aserbaidžaaniga ning sunnitud poliitmängud rahvusvahelises poliitikas on vajutanud pitseri ka Armeenia sisepoliitikale;

| 6. | märgib, et Mägi-Karabahhi konfliktis on püsinud status quo, ja toetab Minski grupi kontekstis tehtavaid jätkuvaid kõrgetasemelisi pingutusi konflikti rahumeelseks lahendamiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Mägi-Karabahhi konfliktis on püsinud status quo, ja toetab Minski grupi kontekstis tehtavaid jätkuvaid kõrgetasemelisi pingutusi konflikti rahumeelseks lahendamiseks;

| 7. | tervitab asjaolu, et uue põhiseaduse (vastu võetud 1995 ja muudetud 2005) ja teiste uute seadustega, sealhulgas valimisseadustega on loodud võimalused postsovetliku autoritaarse pärandi asendamiseks demokraatliku võimustruktuuriga, kuid toimunud valimised pole teatud osa rahvast pannud nende tulemusi täielikult usaldama; |
| --- | --- |

7.

tervitab asjaolu, et uue põhiseaduse (vastu võetud 1995 ja muudetud 2005) ja teiste uute seadustega, sealhulgas valimisseadustega on loodud võimalused postsovetliku autoritaarse pärandi asendamiseks demokraatliku võimustruktuuriga, kuid toimunud valimised pole teatud osa rahvast pannud nende tulemusi täielikult usaldama;

| 8. | väljendab rahulolematust, et uute lahkhelide tõttu Armeenia ja Türgi vahel on lepingu ratifitseerimisprotsess peatunud; |
| --- | --- |

8.

väljendab rahulolematust, et uute lahkhelide tõttu Armeenia ja Türgi vahel on lepingu ratifitseerimisprotsess peatunud;

| 9. | märgib, et Armeenia Avalik Nõukogu ja paljud selle allorganid, mis loodi 2009. aastal, pakuvad väljundi poliitikas kaasarääkimiseks paljudele aktiivsetele kodanikele ning samuti mõnedele parlamendis mitteesindatud poliitilistele jõududele ja mittetulundusühingutele. Küsimustering, mida Armeenia Avaliku Nõukogu raames arutatakse ja soovitusteks vormistatakse, on lai ning teatud soovitustega võimud ka arvestavad ja need leiavad piisavat kajastamist meedias. Komitee märgib siiski, et kõnealune nõuandev organ ei saa asendada osaluse tõeliselt demokraatlikke kanaleid; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Armeenia Avalik Nõukogu ja paljud selle allorganid, mis loodi 2009. aastal, pakuvad väljundi poliitikas kaasarääkimiseks paljudele aktiivsetele kodanikele ning samuti mõnedele parlamendis mitteesindatud poliitilistele jõududele ja mittetulundusühingutele. Küsimustering, mida Armeenia Avaliku Nõukogu raames arutatakse ja soovitusteks vormistatakse, on lai ning teatud soovitustega võimud ka arvestavad ja need leiavad piisavat kajastamist meedias. Komitee märgib siiski, et kõnealune nõuandev organ ei saa asendada osaluse tõeliselt demokraatlikke kanaleid;

Kohalikud omavalitsused Armeenias

| 10. | tõdeb, et pärast 1996. aasta administratiivset-territoriaalset reformi on tänases Armeenias 915 kohalikku omavalitsust (49 linna- ja 866 maaomavalitsust). Elanike arvust sõltuvalt 5-, 10- või 15-liikmelised omavalitsusnõukogud (nende liikmeid kutsutakse ajaloolise traditsiooni põhjal vanemateks = avagani) valitakse kolmeks aastaks. Valitsus nimetab kümne maakonna juhid (marzpet), kes kõik on samuti valitseva koalitsiooni esindajad. Komitee rõhutab, et seepärast on nimetatud reformid olulised sammud mitmetasandilise demokraatliku süsteemi loomisel Armeenias, ning kutsub seega Armeenia võime üles jätkama kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi vastutuse suurendamist; |
| --- | --- |

10.

tõdeb, et pärast 1996. aasta administratiivset-territoriaalset reformi on tänases Armeenias 915 kohalikku omavalitsust (49 linna- ja 866 maaomavalitsust). Elanike arvust sõltuvalt 5-, 10- või 15-liikmelised omavalitsusnõukogud (nende liikmeid kutsutakse ajaloolise traditsiooni põhjal vanemateks = avagani) valitakse kolmeks aastaks. Valitsus nimetab kümne maakonna juhid (marzpet), kes kõik on samuti valitseva koalitsiooni esindajad. Komitee rõhutab, et seepärast on nimetatud reformid olulised sammud mitmetasandilise demokraatliku süsteemi loomisel Armeenias, ning kutsub seega Armeenia võime üles jätkama kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi vastutuse suurendamist;

| 11. | tervitab asjaolu, et esimesed Jerevani linnapea valimised toimusid mais 2009, kuid märgib, et vaja on suuremaid jõupingutusi valimiste läbiviimise parandamiseks. Komitee tervitab ka asjaolu, et 2005. aastal põhiseadusesse tehtud parandustega sai pealinn uue staatuse ja oma seaduse. Pärast selle elluviimist on päevakorral ülejäänud omavalitsuste konsolideerimine ehk ühinemine. Siinkohal on komitee mures selle pärast, et kuigi ühinemise põhimõtted, nagu ka kohalike omavalitsuste juhtide suuremad volitused, on formuleeritud, on need seni veel ellu viimata; |
| --- | --- |

11.

tervitab asjaolu, et esimesed Jerevani linnapea valimised toimusid mais 2009, kuid märgib, et vaja on suuremaid jõupingutusi valimiste läbiviimise parandamiseks. Komitee tervitab ka asjaolu, et 2005. aastal põhiseadusesse tehtud parandustega sai pealinn uue staatuse ja oma seaduse. Pärast selle elluviimist on päevakorral ülejäänud omavalitsuste konsolideerimine ehk ühinemine. Siinkohal on komitee mures selle pärast, et kuigi ühinemise põhimõtted, nagu ka kohalike omavalitsuste juhtide suuremad volitused, on formuleeritud, on need seni veel ellu viimata;

Armeenia ja Euroopa Liit

| 12. | tõdeb, et Armeenia ja Euroopa Liidu vaheline partnerlus- ja koostööleping kirjutati alla 1996. aastal ja see jõustus 1999. aastal; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et Armeenia ja Euroopa Liidu vaheline partnerlus- ja koostööleping kirjutati alla 1996. aastal ja see jõustus 1999. aastal;

| 13. | rõhutab, et Armeenia on jätkuvalt tervitanud Euroopa Liidu idasuunalist laienemist ja enda lülitamist ENPsse ja idapartnerlusse juunis 2004; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Armeenia on jätkuvalt tervitanud Euroopa Liidu idasuunalist laienemist ja enda lülitamist ENPsse ja idapartnerlusse juunis 2004;

| 14. | tunnustab konkreetseid edusamme, mida Armeenia on teinud suhetes Euroopa Liiduga, eriti Euroopa Liidu ja Armeenia ühise ENP tegevuskava koostamise kaudu 2006. aastal, ELi delegatsiooni avamise kaudu 2008. aastal ning ELi nõuandvate ekspertide grupi tegevuse kaudu alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

14.

tunnustab konkreetseid edusamme, mida Armeenia on teinud suhetes Euroopa Liiduga, eriti Euroopa Liidu ja Armeenia ühise ENP tegevuskava koostamise kaudu 2006. aastal, ELi delegatsiooni avamise kaudu 2008. aastal ning ELi nõuandvate ekspertide grupi tegevuse kaudu alates 2009. aastast;

| 15. | tervitab asjaolu, et 10. mail 2010 kinnitas ELi välisministrite nõukogu läbirääkimiste raamistiku kahepoolseteks assotsieerimislepinguteks ELi ja Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia vahel ning et peagi järgnenud lepingu üle peetud kõneluste esimeses voorus väljendas EL valmisolekut eraldada tervikliku institutsioonide väljaarendamise programmi raames esimestena kavandatud reformide toetamiseks 32 miljonit eurot; |
| --- | --- |

15.

tervitab asjaolu, et 10. mail 2010 kinnitas ELi välisministrite nõukogu läbirääkimiste raamistiku kahepoolseteks assotsieerimislepinguteks ELi ja Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia vahel ning et peagi järgnenud lepingu üle peetud kõneluste esimeses voorus väljendas EL valmisolekut eraldada tervikliku institutsioonide väljaarendamise programmi raames esimestena kavandatud reformide toetamiseks 32 miljonit eurot;

Armeenia ja ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö

| 16. | toetab igati noorte õppurite liikuvuse tagamist ELi toimivate programmide (Tempus, Erasmus Mundus) abil, ent ka välisarmeenlaste toetusel. Suurt osa selles saavad etendada diasporaa ning spordi-ja noorsooasjade ministeeriumid; |
| --- | --- |

16.

toetab igati noorte õppurite liikuvuse tagamist ELi toimivate programmide (Tempus, Erasmus Mundus) abil, ent ka välisarmeenlaste toetusel. Suurt osa selles saavad etendada diasporaa ning spordi-ja noorsooasjade ministeeriumid;

| 17. | tervitab otsustavat ja kiiret edasiminekut ELi ja Lõuna-Kaukaasia riikide suhetes, mis väljendub assotsieerimislepingu sõlmimise kõneluste alustamises Gruusia, Aserbaidžaani ja Armeeniaga. Seda sõltumatult toimunud ja teadaolnud muutustest regiooni puudutavas suures poliitikas; |
| --- | --- |

17.

tervitab otsustavat ja kiiret edasiminekut ELi ja Lõuna-Kaukaasia riikide suhetes, mis väljendub assotsieerimislepingu sõlmimise kõneluste alustamises Gruusia, Aserbaidžaani ja Armeeniaga. Seda sõltumatult toimunud ja teadaolnud muutustest regiooni puudutavas suures poliitikas;

| 18. | tervitab avaldusi, mida ELi esindajad tegid kõigis kolmes pealinnas läbirääkimiste prioriteetide ja tähelepanu all olevate küsimuste osas. Komitee eeldab, et Armeenia kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võimalus lepingu koostamisel neid huvitavates küsimustes kaasa rääkida; |
| --- | --- |

18.

tervitab avaldusi, mida ELi esindajad tegid kõigis kolmes pealinnas läbirääkimiste prioriteetide ja tähelepanu all olevate küsimuste osas. Komitee eeldab, et Armeenia kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võimalus lepingu koostamisel neid huvitavates küsimustes kaasa rääkida;

| 19. | ootab, et Armeenias tegutsevad või Armeeniaga koostööd tegevad ELi institutsioonid ja esindajad on täielikult pühendunud sellele, et tuua Armeenia ELile lähemale, ning aitavad kaasa riigi majanduslikule ja poliitilisele arengule, sealhulgas lihtsamale juurdepääsule Euroopa Liidule; |
| --- | --- |

19.

ootab, et Armeenias tegutsevad või Armeeniaga koostööd tegevad ELi institutsioonid ja esindajad on täielikult pühendunud sellele, et tuua Armeenia ELile lähemale, ning aitavad kaasa riigi majanduslikule ja poliitilisele arengule, sealhulgas lihtsamale juurdepääsule Euroopa Liidule;

| 20. | peab oluliseks, et Armeeniaga toimuksid kiired läbirääkimised viisakorra lihtsustamise ja tagasivõtulepingute üle. Lõivude vähendamisel ja viisaeeskirjade lihtsustamisel on praktiline mõju inimestevahelistele kontaktidele ja suhete arengule kõikides valdkondades; |
| --- | --- |

20.

peab oluliseks, et Armeeniaga toimuksid kiired läbirääkimised viisakorra lihtsustamise ja tagasivõtulepingute üle. Lõivude vähendamisel ja viisaeeskirjade lihtsustamisel on praktiline mõju inimestevahelistele kontaktidele ja suhete arengule kõikides valdkondades;

| 21. | on veendumusel, et suhted Euroopa Liiduga, nende täiendamine konkreetse sisuga ja Euroopa Liidu stabiliseeriv ja ühiskonna arengut edasiviiv roll tervikuna leiavad väärilist kajastamist meedias, kõikvõimalikel koolitustel ja kooliprogrammides; |
| --- | --- |

21.

on veendumusel, et suhted Euroopa Liiduga, nende täiendamine konkreetse sisuga ja Euroopa Liidu stabiliseeriv ja ühiskonna arengut edasiviiv roll tervikuna leiavad väärilist kajastamist meedias, kõikvõimalikel koolitustel ja kooliprogrammides;

| 22. | nendib, et rahvusvahelised eksperdid ja valimiste vaatlejad on kogenud korduvalt raskusi, et saavutada Armeenia ametivõimudelt saadud lubaduste täitmine asjaomaste õigusaktide rakendamiseks. Seepärast meenutab komitee vajadust avatud dialoogi järele kohastel tasanditel, et edendada vastastikust mõistmist ja ühist probleemide lahendamist; |
| --- | --- |

22.

nendib, et rahvusvahelised eksperdid ja valimiste vaatlejad on kogenud korduvalt raskusi, et saavutada Armeenia ametivõimudelt saadud lubaduste täitmine asjaomaste õigusaktide rakendamiseks. Seepärast meenutab komitee vajadust avatud dialoogi järele kohastel tasanditel, et edendada vastastikust mõistmist ja ühist probleemide lahendamist;

| 23. | toetab ELi eriesindaja määramist Lõuna-Kaukaasiasse (juuli 2003), millega sai alguse kolme Lõuna-Kaukaasia riigi regionaalse koostöö tähtsuse rõhutamine; |
| --- | --- |

23.

toetab ELi eriesindaja määramist Lõuna-Kaukaasiasse (juuli 2003), millega sai alguse kolme Lõuna-Kaukaasia riigi regionaalse koostöö tähtsuse rõhutamine;

| 24. | tõdeb, et Armeenia poliitikaelu eripäraks on kujunenud kalduvus teadlikult eirata vastasleeri konkurente, ja arvab, et sellise suhtumise ületamine tuleb muuta alalise ja avaliku diskussiooni teemaks. „Inimestevahelised kontaktid” peaksid teatud mõttes algama „poliitikutevaheliste kontaktide” aruteluga eelkõige kohalikul tasandil selliseid sobivaid vorme ja võimalusi kasutades nagu kohalikud avalikud nõukogud, ümarlauad, interneti leheküljed noortele. Lisaks on üksikisikutevahelised otsekontaktid väga olulised avatud dialoogi demokraatliku kultuuri edendamiseks ning neid tuleks seetõttu toetada; |
| --- | --- |

24.

tõdeb, et Armeenia poliitikaelu eripäraks on kujunenud kalduvus teadlikult eirata vastasleeri konkurente, ja arvab, et sellise suhtumise ületamine tuleb muuta alalise ja avaliku diskussiooni teemaks. „Inimestevahelised kontaktid” peaksid teatud mõttes algama „poliitikutevaheliste kontaktide” aruteluga eelkõige kohalikul tasandil selliseid sobivaid vorme ja võimalusi kasutades nagu kohalikud avalikud nõukogud, ümarlauad, interneti leheküljed noortele. Lisaks on üksikisikutevahelised otsekontaktid väga olulised avatud dialoogi demokraatliku kultuuri edendamiseks ning neid tuleks seetõttu toetada;

| 25. | julgustab nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil naisi avalikult kaasa rääkima ja kandideerima ühiskonnas olulistele ametikohtadele; |
| --- | --- |

25.

julgustab nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil naisi avalikult kaasa rääkima ja kandideerima ühiskonnas olulistele ametikohtadele;

| 26. | kutsub eesseisvaid valimiskampaaniaid arvestades Armeenia võime valimisseaduste käimasoleva läbivaatamise lõpule viima ja neid Euroopa institutsioonide poolt tehtud ettepanekute vaimus täiustama ning tagama kõigi osalevate poliitiliste jõudude võrdse ligipääsu meediale; |
| --- | --- |

26.

kutsub eesseisvaid valimiskampaaniaid arvestades Armeenia võime valimisseaduste käimasoleva läbivaatamise lõpule viima ja neid Euroopa institutsioonide poolt tehtud ettepanekute vaimus täiustama ning tagama kõigi osalevate poliitiliste jõudude võrdse ligipääsu meediale;

| 27. | rõhutab vajadust pidevalt tegeleda inimõiguste tagamisega ja eriti küsimustega, mis on leidnud kõlapinda rahvusvahelistes inimõigusorganisatsioonides; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust pidevalt tegeleda inimõiguste tagamisega ja eriti küsimustega, mis on leidnud kõlapinda rahvusvahelistes inimõigusorganisatsioonides;

| 28. | tervitab Euroopa Nõukogu algatatud inimõiguste ekspertide koolitamist Armeenia jaoks projekti HELP-II raames ja Armeenia organisatsioonide kaasalöömist organisatsiooni South Caucasus Network of Human Rights tegevuses; |
| --- | --- |

28.

tervitab Euroopa Nõukogu algatatud inimõiguste ekspertide koolitamist Armeenia jaoks projekti HELP-II raames ja Armeenia organisatsioonide kaasalöömist organisatsiooni South Caucasus Network of Human Rights tegevuses;

| 29. | kutsub poliitilisi erakondi eelistama enda eksponeerimisele avalikku dialoogi ning elujõuliste poliitiliste lahenduste otsimist Armeenia ühiskonna ees seisvatele probleemidele. Selles protsessis saavad võimalusel anda oma panuse välisarmeenlased, tuues arutellu kaasa nende kogemuse, kes on elanud pikaajaliste demokraatlike traditsioonidega riikides; |
| --- | --- |

29.

kutsub poliitilisi erakondi eelistama enda eksponeerimisele avalikku dialoogi ning elujõuliste poliitiliste lahenduste otsimist Armeenia ühiskonna ees seisvatele probleemidele. Selles protsessis saavad võimalusel anda oma panuse välisarmeenlased, tuues arutellu kaasa nende kogemuse, kes on elanud pikaajaliste demokraatlike traditsioonidega riikides;

| 30. | tervitab EURONEST parlamentaarse assamblee algatust ja arvab, et opositsiooni kaalukust arvestades on kohalike omavalitsuste piirkondlik koostöö Lõuna-Kaukaasias, eriti aga pealinnade Jerevani, Tbilisi ja Bakuu linnakogude koostöö ning nende nõustamine selles praegu tulemuslik ja eeskuju andev; |
| --- | --- |

30.

tervitab EURONEST parlamentaarse assamblee algatust ja arvab, et opositsiooni kaalukust arvestades on kohalike omavalitsuste piirkondlik koostöö Lõuna-Kaukaasias, eriti aga pealinnade Jerevani, Tbilisi ja Bakuu linnakogude koostöö ning nende nõustamine selles praegu tulemuslik ja eeskuju andev;

| 31. | väljendab veel kord rahulolu selle üle, et Euroopa Liidu idapartnerluse programmi raames tehtud otsustega on Regioonide Komitee kaasatud teemade „Demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsus” ning „Inimestevahelised kontaktid” aruteludesse. Samas väljendab komitee valmisolekut kaasa lüüa ka platvormi kahes ülejäänud osas, mis puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

31.

väljendab veel kord rahulolu selle üle, et Euroopa Liidu idapartnerluse programmi raames tehtud otsustega on Regioonide Komitee kaasatud teemade „Demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsus” ning „Inimestevahelised kontaktid” aruteludesse. Samas väljendab komitee valmisolekut kaasa lüüa ka platvormi kahes ülejäänud osas, mis puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi;

| 32. | tuletab meelde, et komitee annab panuse idapartnerluse rakendamisse oma tegevusega platvormides 1 ja 4, arvamuste koostamisega kõigi kuue riigi kohaliku ja piirkondliku mõõtme kohta ning kavatsusega luua ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste korrapärane konverents; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et komitee annab panuse idapartnerluse rakendamisse oma tegevusega platvormides 1 ja 4, arvamuste koostamisega kõigi kuue riigi kohaliku ja piirkondliku mõõtme kohta ning kavatsusega luua ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste korrapärane konverents;

| 33. | märgib, et oluliseks sammuks teel laialdasele suhtlemisele Armeena kohalike ja piirkondlike omavalitsustega sai Armeenia liitumine Euroopa kohalike omavalitsuste hartaga 2002. aastal, mille mõjul muudeti valimisseadusi ja toimusid Jerevani linnakogu valimised (2009), kus osalesid ka Regioonide Komitee vaatlejad, ning millele järgnesid linnapea valimised nõukogu poolt; |
| --- | --- |

33.

märgib, et oluliseks sammuks teel laialdasele suhtlemisele Armeena kohalike ja piirkondlike omavalitsustega sai Armeenia liitumine Euroopa kohalike omavalitsuste hartaga 2002. aastal, mille mõjul muudeti valimisseadusi ja toimusid Jerevani linnakogu valimised (2009), kus osalesid ka Regioonide Komitee vaatlejad, ning millele järgnesid linnapea valimised nõukogu poolt;

| 34. | tervitab Armeenia kohaliku omavalitsuse reformi jõudmist uude etappi ja eriti seda, et selle juures on Armeenia võimudel võimalus tugineda LGI (Local Government and Public Service Reform Initiative) ja CFOA (Communities Finance Officers Association) ekspertide koostatud kaheaastasele (2009–2011) reformide toetuskavale; |
| --- | --- |

34.

tervitab Armeenia kohaliku omavalitsuse reformi jõudmist uude etappi ja eriti seda, et selle juures on Armeenia võimudel võimalus tugineda LGI (Local Government and Public Service Reform Initiative) ja CFOA (Communities Finance Officers Association) ekspertide koostatud kaheaastasele (2009–2011) reformide toetuskavale;

| 35. | nendib oma olulist rolli kogemuste ja parimate tavade (sh TAIEXi ja SIGMA töövahendid) levitamisel partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgas. Komitee tegevuse eesmärk on toetada korralikult varustatud, paremini korraldatud ja suuremat vastutust võtvat kohaliku ja piirkondliku tasandi haldust, mis toimib tõhusalt läbipaistvuse ja kaasatuse vaimus; |
| --- | --- |

35.

nendib oma olulist rolli kogemuste ja parimate tavade (sh TAIEXi ja SIGMA töövahendid) levitamisel partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgas. Komitee tegevuse eesmärk on toetada korralikult varustatud, paremini korraldatud ja suuremat vastutust võtvat kohaliku ja piirkondliku tasandi haldust, mis toimib tõhusalt läbipaistvuse ja kaasatuse vaimus;

| 36. | on arvamusel, et puutudes idapartnerluse riikides kokku uute algatustega, mis leiavad rahva hulgas piisavalt vastukaja ja ka poolehoidu, tuleb neile tähelepanu pöörata, nii nagu pööravad ka teised Euroopa institutsioonid tähelepanu rohkem kui aasta tegutsenud uuele institutsioonile, Armeenia Avalikule Nõukogule, tema komiteede ja alamkomiteede tegevusele ning mõjule teatud otsuste tegemisel nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil. Huvi ülesnäitamine rahva traditsioonidele tugineva institutsiooni vastu ainult suurendab Euroopa ekspertide mainet; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et puutudes idapartnerluse riikides kokku uute algatustega, mis leiavad rahva hulgas piisavalt vastukaja ja ka poolehoidu, tuleb neile tähelepanu pöörata, nii nagu pööravad ka teised Euroopa institutsioonid tähelepanu rohkem kui aasta tegutsenud uuele institutsioonile, Armeenia Avalikule Nõukogule, tema komiteede ja alamkomiteede tegevusele ning mõjule teatud otsuste tegemisel nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil. Huvi ülesnäitamine rahva traditsioonidele tugineva institutsiooni vastu ainult suurendab Euroopa ekspertide mainet;

| 37. | võttes arvesse, et Armeenial seisavad ees mitmed tähtsad reformid, sealhulgas kohalike omavalitsuste pädevuse ja finantseerimisega seotud reformid, samuti suurem osasaamine välismaistest nõustamis- ja rahastamisprogrammidest, et püüda aidata Armeenial mineviku totalitarismi ja käsumajanduse tingimustest üle saada, peab komitee oluliseks, et Armeenia võimud tagaksid võimalikult suure läbipaistvuse ja inimeste võimalikult suure kaasatuse reformiprotsessidesse; |
| --- | --- |

37.

võttes arvesse, et Armeenial seisavad ees mitmed tähtsad reformid, sealhulgas kohalike omavalitsuste pädevuse ja finantseerimisega seotud reformid, samuti suurem osasaamine välismaistest nõustamis- ja rahastamisprogrammidest, et püüda aidata Armeenial mineviku totalitarismi ja käsumajanduse tingimustest üle saada, peab komitee oluliseks, et Armeenia võimud tagaksid võimalikult suure läbipaistvuse ja inimeste võimalikult suure kaasatuse reformiprotsessidesse;

| 38. | tervitab Armeenia võimude, sealhulgas vabariigi presidendi aktiivset osalemist Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse programmide realiseerimisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

38.

tervitab Armeenia võimude, sealhulgas vabariigi presidendi aktiivset osalemist Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse programmide realiseerimisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 39. | tervitab kohalike maksude seaduse täiendamist ja maakondade juhtide tegevuse hindamise süsteemi juurutamist 2009. aastal; |
| --- | --- |

39.

tervitab kohalike maksude seaduse täiendamist ja maakondade juhtide tegevuse hindamise süsteemi juurutamist 2009. aastal;

| 40. | nendib, et piirkondliku arengu kavandamisel, sealhulgas probleemsetes piirkondades, on kohalikele omavalitsustele hea käsiraamat suvel 2010 avalikustatud CEMAT/COE National Report on Armenia; |
| --- | --- |

40.

nendib, et piirkondliku arengu kavandamisel, sealhulgas probleemsetes piirkondades, on kohalikele omavalitsustele hea käsiraamat suvel 2010 avalikustatud CEMAT/COE National Report on Armenia;

| 41. | nendib, et eesseisvatest reformidest üks hädavalikumaid (bürokraatia ja rahaliste kulutuste kokkuhoid) ja samas üks kõige raskemini läbiviidavaid on kohalike omavalitsuste konsolideerimine ja nende finantseerimise täpsustamine. Samuti pealinna ja ülejäänud kohalike omavalitsuste suhete ümberkorraldamine tulenevalt Jerevani linna seaduse toimima hakkamisest, mis teiste riikide kogemust arvestades mõjutab üsna kiiresti lähinaabruses olevate kohalike omavalitsuste toimimist; |
| --- | --- |

41.

nendib, et eesseisvatest reformidest üks hädavalikumaid (bürokraatia ja rahaliste kulutuste kokkuhoid) ja samas üks kõige raskemini läbiviidavaid on kohalike omavalitsuste konsolideerimine ja nende finantseerimise täpsustamine. Samuti pealinna ja ülejäänud kohalike omavalitsuste suhete ümberkorraldamine tulenevalt Jerevani linna seaduse toimima hakkamisest, mis teiste riikide kogemust arvestades mõjutab üsna kiiresti lähinaabruses olevate kohalike omavalitsuste toimimist;

| 42. | leiab, et poliitilise süsteemi arengu seisu arvestades tuleb edu saavutamisel kasuks kohalike omavalitsuste konsolideerimise juba läbi viinud endiste saatusekaaslaste (näiteks Läti) kogemuse laialdane tutvustamine Armeenias. Sama kehtib ka suhete „pealinn-muud omavalitsused” edukaks tunnistatud muutjate kogemuste tutvustamise kohta (seminarid, temaatilised konverentsid). Kindlateemalised kogemuste vahetamised just värskete praktikute ja Armeenia esindajate vahel peaksid leidma kindla koha ELi abiprogrammides. Haldusprobleemide kõrval peaks see puudutama ka konkreetsete abifondide ja projektide (IFAD, OMP jt.) rahade kasutamise kavandamist, elluviimist ja aruandlust. Tervikuna on säärane eesmärgistatud ja praktilist kasu toov tegevus parim lahendus inimkontaktide edendamiseks; |
| --- | --- |

42.

leiab, et poliitilise süsteemi arengu seisu arvestades tuleb edu saavutamisel kasuks kohalike omavalitsuste konsolideerimise juba läbi viinud endiste saatusekaaslaste (näiteks Läti) kogemuse laialdane tutvustamine Armeenias. Sama kehtib ka suhete „pealinn-muud omavalitsused” edukaks tunnistatud muutjate kogemuste tutvustamise kohta (seminarid, temaatilised konverentsid). Kindlateemalised kogemuste vahetamised just värskete praktikute ja Armeenia esindajate vahel peaksid leidma kindla koha ELi abiprogrammides. Haldusprobleemide kõrval peaks see puudutama ka konkreetsete abifondide ja projektide (IFAD, OMP jt.) rahade kasutamise kavandamist, elluviimist ja aruandlust. Tervikuna on säärane eesmärgistatud ja praktilist kasu toov tegevus parim lahendus inimkontaktide edendamiseks;

| 43. | tervitab keskkonnakaitse küsimuste sisulist tõusetumist ja käsitlemist kohalikul tasandil tänu uuele riiklikule tegevuskavale (2008–2012) ja ootab huviga informatsiooni praktiliste meetmete tulemuslikkuse kohta. Keskkonnakaitse on kõikjal valdkond, mis võib tagada kohaliku initsiatiivi vallandumise ja oluliselt soodustada demokraatliku mõtlemise kinnistumist. Samas on oluline teada, et 2006. aastal sõlmitud Regional Environmental Center harta on üks väheseid dokumente, millel on nii Armeenia kui Aserbaidžaani ministrite allkirjad; |
| --- | --- |

43.

tervitab keskkonnakaitse küsimuste sisulist tõusetumist ja käsitlemist kohalikul tasandil tänu uuele riiklikule tegevuskavale (2008–2012) ja ootab huviga informatsiooni praktiliste meetmete tulemuslikkuse kohta. Keskkonnakaitse on kõikjal valdkond, mis võib tagada kohaliku initsiatiivi vallandumise ja oluliselt soodustada demokraatliku mõtlemise kinnistumist. Samas on oluline teada, et 2006. aastal sõlmitud Regional Environmental Center harta on üks väheseid dokumente, millel on nii Armeenia kui Aserbaidžaani ministrite allkirjad;

| 44. | tervitab asjaolu, et Armeenia võimud ja avalikkus tunnistavad korruptsiooni tõsidust, ja tunnustab fakti, et korruptsiooni küsimust ja korruptsiooni vastu võitlemist on otsustatud hakata käsitlema ka koolide õppeprogrammides. Probleemi lahendamisel jäävad tõhusaimateks vahenditeks läbipaistvus, vajalike seaduste kehtestamine ning kultuuri ja meelsuse nende aspektide järkjärguline muutumine, mis lubavad korruptsioonil lokata. Seda on võimalik saavutada üksnes aja jooksul ühiskonna eri tasanditel antava hariduse kaudu; |
| --- | --- |

44.

tervitab asjaolu, et Armeenia võimud ja avalikkus tunnistavad korruptsiooni tõsidust, ja tunnustab fakti, et korruptsiooni küsimust ja korruptsiooni vastu võitlemist on otsustatud hakata käsitlema ka koolide õppeprogrammides. Probleemi lahendamisel jäävad tõhusaimateks vahenditeks läbipaistvus, vajalike seaduste kehtestamine ning kultuuri ja meelsuse nende aspektide järkjärguline muutumine, mis lubavad korruptsioonil lokata. Seda on võimalik saavutada üksnes aja jooksul ühiskonna eri tasanditel antava hariduse kaudu;

| 45. | arvab, et ELi esindajad peaksid endiste sotsialismimaade külastamisel saadud isiklike kogemuste mõjul lähtuma tõdemusest, et nõukogude totalitarismi tingimustes sai harjumuseks seaduste mittetäitmine, mistõttu on vajalikud uued, demokraatlikud seadused, kuid on tark pöörata tähelepanu just uute seaduste kasutamisele ja täitmisele, mis annab võimaluse koolitada neid, keda seadus puudutab, ja teha ühtaegu selgeks see, mis on seadusekuulekus ja õigusriik. |
| --- | --- |

45.

arvab, et ELi esindajad peaksid endiste sotsialismimaade külastamisel saadud isiklike kogemuste mõjul lähtuma tõdemusest, et nõukogude totalitarismi tingimustes sai harjumuseks seaduste mittetäitmine, mistõttu on vajalikud uued, demokraatlikud seadused, kuid on tark pöörata tähelepanu just uute seaduste kasutamisele ja täitmisele, mis annab võimaluse koolitada neid, keda seadus puudutab, ja teha ühtaegu selgeks see, mis on seadusekuulekus ja õigusriik.

Brüssel, 2. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/64

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Ukrainas ning Euroopa Liidu ja Ukraina koostöö areng”

2011/C 42/13

REGIOONIDE KOMITEE

| — | leiab, et arvamus „Kohalik ja piirkondlik omavalitsus Ukrainas ning Euroopa Liidu ja Ukraina koostöö areng” (CdR 34/2007) on siiani aktuaalne ning et selles sisalduvad poliitilised soovitused kehtivad ka praegu. Arvestades viimaste aastate arenguid, tuleks ELi ja Ukraina suhete teemat siiski vastavalt praegusele olukorrale ajakohastada; |
| --- | --- |

—

leiab, et arvamus „Kohalik ja piirkondlik omavalitsus Ukrainas ning Euroopa Liidu ja Ukraina koostöö areng” (CdR 34/2007) on siiani aktuaalne ning et selles sisalduvad poliitilised soovitused kehtivad ka praegu. Arvestades viimaste aastate arenguid, tuleks ELi ja Ukraina suhete teemat siiski vastavalt praegusele olukorrale ajakohastada;

| — | kordab, kui olulised on piiriülesed koostööprogrammid, ning rõhutab alt-üles lähenemist partnerluste määratlemisel ja arendamisel ning tulemuste edastamisel Ukraina teistele kohalikele omavalitsustele, nagu on rõhutatud arvamuses „Tõhus Euroopa naabruspoliitika” (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

—

kordab, kui olulised on piiriülesed koostööprogrammid, ning rõhutab alt-üles lähenemist partnerluste määratlemisel ja arendamisel ning tulemuste edastamisel Ukraina teistele kohalikele omavalitsustele, nagu on rõhutatud arvamuses „Tõhus Euroopa naabruspoliitika” (CdR 134/2008);

| — | märgib, et Ukraina võib olla esimene idapartnerluse riik, kellega viiakse lõpule läbirääkimised assotsieerimislepingu üle, ning et idapartnerlus pakub võimaluse tihendada sidemeid ELi ja Ukraina vahel; |
| --- | --- |

—

märgib, et Ukraina võib olla esimene idapartnerluse riik, kellega viiakse lõpule läbirääkimised assotsieerimislepingu üle, ning et idapartnerlus pakub võimaluse tihendada sidemeid ELi ja Ukraina vahel;

| — | tervitab asjaolu, et 2012. aasta UEFA Euroopa meistrivõistluste lõppturniiri korraldavad ühiselt Poola ja Ukraina, ning rõhutab, et selles peituvad suured võimalused piirkondlikuks koostööks. |
| --- | --- |

—

tervitab asjaolu, et 2012. aasta UEFA Euroopa meistrivõistluste lõppturniiri korraldavad ühiselt Poola ja Ukraina, ning rõhutab, et selles peituvad suured võimalused piirkondlikuks koostööks.

| Raportöör | : | István Sértő-Radics (HU/ALDE), Uszka linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

István Sértő-Radics (HU/ALDE), Uszka linnapea

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | leiab, et arvamus „Kohalik ja piirkondlik omavalitsus Ukrainas ning Euroopa Liidu ja Ukraina koostöö areng” (CdR 34/2007) on siiani aktuaalne ning et selles sisalduvad poliitilised soovitused kehtivad ka praegu. Arvestades viimaste aastate arenguid, tuleks ELi ja Ukraina suhete teemat siiski vastavalt praegusele olukorrale ajakohastada; |
| --- | --- |

1.

leiab, et arvamus „Kohalik ja piirkondlik omavalitsus Ukrainas ning Euroopa Liidu ja Ukraina koostöö areng” (CdR 34/2007) on siiani aktuaalne ning et selles sisalduvad poliitilised soovitused kehtivad ka praegu. Arvestades viimaste aastate arenguid, tuleks ELi ja Ukraina suhete teemat siiski vastavalt praegusele olukorrale ajakohastada;

| 2. | märgib, et pärast 2004. aasta lõpus oranži revolutsioonini viinud sündmusi on Ukraina järginud ambitsioonikate reformide kava, et kindlalt juurutada demokraatiat ja turumajandust ning tuua Ukraina ELile lähemale; märgib siiski, et kõnealused reformid on veel hapras arengujärgus; |
| --- | --- |

2.

märgib, et pärast 2004. aasta lõpus oranži revolutsioonini viinud sündmusi on Ukraina järginud ambitsioonikate reformide kava, et kindlalt juurutada demokraatiat ja turumajandust ning tuua Ukraina ELile lähemale; märgib siiski, et kõnealused reformid on veel hapras arengujärgus;

| 3. | tervitab Euroopa Liidu ja Ukraina assotsieerimiskava, mille ülesanne on ette valmistada ja hõlbustada assotsieerimislepingu rakendamist. Komitee tervitab assotsieerimislepingu läbirääkimiste kontekstis institutsioonidevahelise platvormi loomise ettepanekut konsulteerimise lihtsustamiseks kõrgete ametnikega ELis ja Ukrainas, kuid kahetseb, et praegu ei ole ühtegi sätet, millega tagataks piiriüleste ja piirkondlike koostööpartnerite sama tasandi konsultatsioonid, ning kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles looma samalaadse institutsioonidevahelise platvormi komitee ELi ja Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate jaoks; |
| --- | --- |

3.

tervitab Euroopa Liidu ja Ukraina assotsieerimiskava, mille ülesanne on ette valmistada ja hõlbustada assotsieerimislepingu rakendamist. Komitee tervitab assotsieerimislepingu läbirääkimiste kontekstis institutsioonidevahelise platvormi loomise ettepanekut konsulteerimise lihtsustamiseks kõrgete ametnikega ELis ja Ukrainas, kuid kahetseb, et praegu ei ole ühtegi sätet, millega tagataks piiriüleste ja piirkondlike koostööpartnerite sama tasandi konsultatsioonid, ning kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles looma samalaadse institutsioonidevahelise platvormi komitee ELi ja Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate jaoks;

| 4. | soovitab, et Euroopa Komisjoni praktilise abiga ning kooskõlas ELi ja Ukraina poolt allkirjastatud assotsieerimiskavaga võiks komitee koostöös ELi liikmesriikide ning Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsustega koostada raamlepingu, mis moodustaks aluse ELi liikmesriikide ning Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööle; |
| --- | --- |

4.

soovitab, et Euroopa Komisjoni praktilise abiga ning kooskõlas ELi ja Ukraina poolt allkirjastatud assotsieerimiskavaga võiks komitee koostöös ELi liikmesriikide ning Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsustega koostada raamlepingu, mis moodustaks aluse ELi liikmesriikide ning Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööle;

| 5. | tervitab kõiki asjakohaseid ELi meetmeid Ukraina arengu toetamiseks ja tõhusate haldusstruktuuride loomiseks ning tervitab ka kõiki sobivaid algatusi riigisisese poliitilise ja majanduskoostöö iseseisva arengu toetamiseks. Komitee meenutab sellega seoses arvamust „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus” (CdR 155/2007) ning näeb Ukraina kaasatust Euroopa Musta mere piirkonna loomisesse kui head näidet piiriülese koostöö kohta; |
| --- | --- |

5.

tervitab kõiki asjakohaseid ELi meetmeid Ukraina arengu toetamiseks ja tõhusate haldusstruktuuride loomiseks ning tervitab ka kõiki sobivaid algatusi riigisisese poliitilise ja majanduskoostöö iseseisva arengu toetamiseks. Komitee meenutab sellega seoses arvamust „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus” (CdR 155/2007) ning näeb Ukraina kaasatust Euroopa Musta mere piirkonna loomisesse kui head näidet piiriülese koostöö kohta;

| 6. | tervitab asjaolu, et Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi eraldis Ukrainale vastavalt riiklikule näidisprogrammile perioodiks 2007–2010 sisaldas 494 miljonit eurot assotsieerimiskava peamiste poliitiliste eesmärkide toetamiseks ning et Euroopa Komisjoni 2010. aasta märtsis tehtud otsuse alusel on kavandatud suunav eraldis summas 470,1 miljonit eurot Ukrainaga tehtava koostöö toetamiseks perioodil 2011–2013. Lisaks kahepoolsele eraldisele osaleb Ukraina ka neljas Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi piiriülese koostöö programmis, kus programmidele antavate eraldiste kogumaht perioodil 2007–2013 on 401,163 miljonit eurot. Komitee rõhutab siiski, kui vajalik on erinevate algatuste ja programmide kooskõlastamine, et erinevad olemasolevad ühenduse programmid, projektid ja vahendid omavahel haakuksid, vältimaks tegevuste dubleerimist ning tagamaks Euroopa liidu ja Ukraina vaheliste piiriüleste koostööprogrammide tõhususe ja edu; |
| --- | --- |

6.

tervitab asjaolu, et Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi eraldis Ukrainale vastavalt riiklikule näidisprogrammile perioodiks 2007–2010 sisaldas 494 miljonit eurot assotsieerimiskava peamiste poliitiliste eesmärkide toetamiseks ning et Euroopa Komisjoni 2010. aasta märtsis tehtud otsuse alusel on kavandatud suunav eraldis summas 470,1 miljonit eurot Ukrainaga tehtava koostöö toetamiseks perioodil 2011–2013. Lisaks kahepoolsele eraldisele osaleb Ukraina ka neljas Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi piiriülese koostöö programmis, kus programmidele antavate eraldiste kogumaht perioodil 2007–2013 on 401,163 miljonit eurot. Komitee rõhutab siiski, kui vajalik on erinevate algatuste ja programmide kooskõlastamine, et erinevad olemasolevad ühenduse programmid, projektid ja vahendid omavahel haakuksid, vältimaks tegevuste dubleerimist ning tagamaks Euroopa liidu ja Ukraina vaheliste piiriüleste koostööprogrammide tõhususe ja edu;

| 7. | kordab, kui olulised on piiriülesed koostööprogrammid, ning rõhutab alt-üles lähenemist partnerluste määratlemisel ja arendamisel ning tulemuste edastamisel Ukraina teistele kohalikele omavalitsustele, nagu on rõhutatud arvamuses „Tõhus Euroopa naabruspoliitika” (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

7.

kordab, kui olulised on piiriülesed koostööprogrammid, ning rõhutab alt-üles lähenemist partnerluste määratlemisel ja arendamisel ning tulemuste edastamisel Ukraina teistele kohalikele omavalitsustele, nagu on rõhutatud arvamuses „Tõhus Euroopa naabruspoliitika” (CdR 134/2008);

| 8. | tervitab käimasolevat dialoogi viisaküsimuste üle ning kutsub Ukrainat ja naabruses asuvaid liikmesriike üles kaaluma võimalusi lihtsustada piiriülest liikumist (ühine piirikontroll, piirialade elanike viisakohustusest loobumine). Sealjuures tuleb hoolt kanda selle eest, et ei soodustataks ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

8.

tervitab käimasolevat dialoogi viisaküsimuste üle ning kutsub Ukrainat ja naabruses asuvaid liikmesriike üles kaaluma võimalusi lihtsustada piiriülest liikumist (ühine piirikontroll, piirialade elanike viisakohustusest loobumine). Sealjuures tuleb hoolt kanda selle eest, et ei soodustataks ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu;

| 9. | rõhutab uute arengute tähtsust idapartnerluses vastavalt Euroopa naabruspoliitikale ja tuletab meelde vajadust arendada tihedama koostöö vorme idapartnerluses osalevate riikidega, nagu on selgitatud arvamuses „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll idapartnerluses” (CdR 78/2009). Komitee meenutab territoriaalse lähenemise vajalikkust idapartnerluses ja seega soovitab potentsiaalsetel partneritel saavutada mitmepoolne kokkulepe, mis võimaldaks Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusel tegutseda Ukrainas, nagu nad tegutsevad ELis, ja võimaldaks Ukrainas tegutseda ka Euroopa Nõukogu Euroregiooni koostöörühmitustel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab uute arengute tähtsust idapartnerluses vastavalt Euroopa naabruspoliitikale ja tuletab meelde vajadust arendada tihedama koostöö vorme idapartnerluses osalevate riikidega, nagu on selgitatud arvamuses „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll idapartnerluses” (CdR 78/2009). Komitee meenutab territoriaalse lähenemise vajalikkust idapartnerluses ja seega soovitab potentsiaalsetel partneritel saavutada mitmepoolne kokkulepe, mis võimaldaks Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusel tegutseda Ukrainas, nagu nad tegutsevad ELis, ja võimaldaks Ukrainas tegutseda ka Euroopa Nõukogu Euroregiooni koostöörühmitustel;

| 10. | märgib, et Ukraina võib olla esimene idapartnerluse riik, kellega viiakse lõpule läbirääkimised assotsieerimislepingu üle, ning et idapartnerlus pakub võimaluse tihendada sidemeid ELi ja Ukraina vahel. Idapartnerluse algatuse rakendamiseks piirkondlikul tasandil tuleks temaatiliste platvormide töös pöörata tähelepanu järgmistele teemadele:






  — | detsentraliseerimine ja haldusreformid; |
| --- | --- | --- |

10.

märgib, et Ukraina võib olla esimene idapartnerluse riik, kellega viiakse lõpule läbirääkimised assotsieerimislepingu üle, ning et idapartnerlus pakub võimaluse tihendada sidemeid ELi ja Ukraina vahel. Idapartnerluse algatuse rakendamiseks piirkondlikul tasandil tuleks temaatiliste platvormide töös pöörata tähelepanu järgmistele teemadele:

—

detsentraliseerimine ja haldusreformid;

| — | kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamine;

| — | jätkusuutliku koostöö loomine partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning kohalike omavalitsuste liitudega neid riikides; |
| --- | --- |

—

jätkusuutliku koostöö loomine partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning kohalike omavalitsuste liitudega neid riikides;

| — | piiriüleste või kohalike ja/või piirkondlike projektide toetamine; |
| --- | --- |

—

piiriüleste või kohalike ja/või piirkondlike projektide toetamine;

| — | usaldust tõstvate programmide edendamine, toetades kultuuri-, haridus- ja teadusalaseid kontakte ning partnerlussuhteid õiguse, vabaduse, turvalisuse ja rände teemadel; |
| --- | --- |

—

usaldust tõstvate programmide edendamine, toetades kultuuri-, haridus- ja teadusalaseid kontakte ning partnerlussuhteid õiguse, vabaduse, turvalisuse ja rände teemadel;

| — | piirkondlikele valitsustele võimaluste andmine osaleda rahvusvahelistes/ELi projektides ja kontaktides; |
| --- | --- |

—

piirkondlikele valitsustele võimaluste andmine osaleda rahvusvahelistes/ELi projektides ja kontaktides;

| 11. | ootab huviga Ukraina haldusreformikava rakendamise järgmist etappi erilise rõhuasetusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusel, maksude detsentraliseerimisel ja territoriaalsel reformil. Komitee mõistab, et detsentraliseerimine pole Ukrainas veel täielikult õnnestunud, ning toetab seega haldussuutlikkuse ja heade valitsemistavade tugevdamist Ukrainas, keskendudes järgmistele teemadele:






  — | Ukraina õigusaktide täielik ühtlustamine Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga; |
| --- | --- | --- |

11.

ootab huviga Ukraina haldusreformikava rakendamise järgmist etappi erilise rõhuasetusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusel, maksude detsentraliseerimisel ja territoriaalsel reformil. Komitee mõistab, et detsentraliseerimine pole Ukrainas veel täielikult õnnestunud, ning toetab seega haldussuutlikkuse ja heade valitsemistavade tugevdamist Ukrainas, keskendudes järgmistele teemadele:

—

Ukraina õigusaktide täielik ühtlustamine Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga;

| — | piirkondlikele omavalitsustele suurema vastutuse andmine; |
| --- | --- |

—

piirkondlikele omavalitsustele suurema vastutuse andmine;

| — | tagamine, et piirkondlik haldus oleks pooleldi iseseisev valitsemistasand; |
| --- | --- |

—

tagamine, et piirkondlik haldus oleks pooleldi iseseisev valitsemistasand;

| — | majanduslikult iseseisvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste edendamine; |
| --- | --- |

—

majanduslikult iseseisvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste edendamine;

| 12. | rõhutab demokraatia, heade valitsemistavade ja stabiilsuse kujunemise ning kohaliku ja piirkondliku tasandi partnerite koostöö tähtsust. Kohaliku demokraatia arengus tuleks keskenduda pluralismi, sõna- ja ajakirjandusvabaduse parandamisele ning vähemuste õiguste tagamisele. Lisavahendeid on vaja piirkondliku arengu katseprogrammidele, mille eesmärk on tegeleda kohaliku tasandi vajadustega infrastruktuuri, inimkapitali ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete järele kooskõlas ELi ühtekuuluvuspoliitika mudeliga; |
| --- | --- |

12.

rõhutab demokraatia, heade valitsemistavade ja stabiilsuse kujunemise ning kohaliku ja piirkondliku tasandi partnerite koostöö tähtsust. Kohaliku demokraatia arengus tuleks keskenduda pluralismi, sõna- ja ajakirjandusvabaduse parandamisele ning vähemuste õiguste tagamisele. Lisavahendeid on vaja piirkondliku arengu katseprogrammidele, mille eesmärk on tegeleda kohaliku tasandi vajadustega infrastruktuuri, inimkapitali ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete järele kooskõlas ELi ühtekuuluvuspoliitika mudeliga;

| 13. | rõhutab, et komiteel on oluline roll kogemuste ja parimate tavade (sh TAIEXi, SIGMA jt kahepoolsed projektid) levitamisel Ukraina kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele eesmärgiga toetada korralikult varustatud, paremini korraldatud ja suuremat vastutust võtvat kohaliku ja piirkondliku tasandi haldust, mis toimib tõhusalt läbipaistvuse ja kaasatuse vaimus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et komiteel on oluline roll kogemuste ja parimate tavade (sh TAIEXi, SIGMA jt kahepoolsed projektid) levitamisel Ukraina kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele eesmärgiga toetada korralikult varustatud, paremini korraldatud ja suuremat vastutust võtvat kohaliku ja piirkondliku tasandi haldust, mis toimib tõhusalt läbipaistvuse ja kaasatuse vaimus;

| 14. | tervitab asjaolu, et 2012. aasta UEFA Euroopa meistrivõistluste lõppturniiri korraldavad ühiselt Poola ja Ukraina, ning rõhutab, et selles peituvad suured võimalused piirkondlikuks koostööks. |
| --- | --- |

14.

tervitab asjaolu, et 2012. aasta UEFA Euroopa meistrivõistluste lõppturniiri korraldavad ühiselt Poola ja Ukraina, ning rõhutab, et selles peituvad suured võimalused piirkondlikuks koostööks.

Brüssel, 2. detsember 2010

Regioonide Komitee president

Mercedes BRESSO

---