# Den Europæiske Unions C 91/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.091.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 91 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang23. marts 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.091.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 91

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang23. marts 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2011/C 091/01 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 3. marts 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (CON/2011/17) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Centralbank

2011/C 091/01

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 3. marts 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (CON/2011/17)

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 091/02 | Euroens vekselkurs | 12 |
| 2011/C 091/03 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 13 |
| 2011/C 091/04 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 091/02

Euroens vekselkurs

12

2011/C 091/03

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

13

2011/C 091/04

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

14

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 091/05 | Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 15 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2011/C 091/05

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

15

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Centralbank

| 23.3.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 91/1

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 3. marts 2011

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps

(CON/2011/17)

2011/C 91/01

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 13. oktober 2010 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (1) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da forordningsforslaget indeholder bestemmelser, som vedrører Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB’s) bidrag til en smidig gennemførelse af politikkerne vedrørende det finansielle systems stabilitet, som omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 5. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's styrelsesråd.

Generelle bemærkninger

| 1. | ECB glæder sig over forordningsforslagets hovedformål, nemlig at indføre en EU-lovramme, der omfatter short selling og lignende praksis baseret på brug af credit default swaps (CDS). ECB bemærker, at mange af de anbefalinger, som indgik i Eurosystemets bidrag til Kommissionens offentlige høring om short selling i 2010, er indarbejdet i forordningsforslaget (2). Eurosystemets bidrag 2010 anerkendte, at short selling under normale markedsforhold kan bidrage til en effektiv prissætning af handlede instrumenter og til at bevare markedslikviditeten. Imidlertid blev der i bidraget også gjort opmærksom på bekymringer vedrørende risiciene forbundet med short selling, f.eks. risiko for ukontrolleret markedsudvikling, markedsmisbrug og manglende afvikling (3). ECB støtter generelt EU's lovgivningsrammer, som har til formål at imødegå disse bekymringer, og som omfatter forordningsforslaget og ændringerne til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (4), som er under behandling (5). En ensartet EU-lovramme er nødvendig af hensyn til integrationen af de finansielle markeder i EU og vil desuden skabe konvergens med de regler, som er vedtaget i andre større finansielle centre som f.eks. USA (6). ECB vil kommentere ændringerne af direktiv 2003/6/EF nærmere, når den anmodes om at afgive udtalelse om disse. |
| --- | --- |

1.

ECB glæder sig over forordningsforslagets hovedformål, nemlig at indføre en EU-lovramme, der omfatter short selling og lignende praksis baseret på brug af credit default swaps (CDS). ECB bemærker, at mange af de anbefalinger, som indgik i Eurosystemets bidrag til Kommissionens offentlige høring om short selling i 2010, er indarbejdet i forordningsforslaget (2). Eurosystemets bidrag 2010 anerkendte, at short selling under normale markedsforhold kan bidrage til en effektiv prissætning af handlede instrumenter og til at bevare markedslikviditeten. Imidlertid blev der i bidraget også gjort opmærksom på bekymringer vedrørende risiciene forbundet med short selling, f.eks. risiko for ukontrolleret markedsudvikling, markedsmisbrug og manglende afvikling (3). ECB støtter generelt EU's lovgivningsrammer, som har til formål at imødegå disse bekymringer, og som omfatter forordningsforslaget og ændringerne til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (4), som er under behandling (5). En ensartet EU-lovramme er nødvendig af hensyn til integrationen af de finansielle markeder i EU og vil desuden skabe konvergens med de regler, som er vedtaget i andre større finansielle centre som f.eks. USA (6). ECB vil kommentere ændringerne af direktiv 2003/6/EF nærmere, når den anmodes om at afgive udtalelse om disse.

| 2. | I overensstemmelse med Eurosystemets bidrag 2010 (7) glæder ECB sig over: a) gennemsigtighedsordningen for short selling af aktier, der følger den model i to lag, som oprindeligt blev anbefalet af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (8), og b) den obligatoriske meddelelse til de kompetente myndigheder om betydelige korte nettopositioner relateret til udstedere af statsobligationer i EU eller tilsvarende udækkede positioner med hensyn til credit default swaps (9). ECB støtter krav, som imødegår risikoen for manglende afvikling, der skyldes udækket short selling (10), hvorefter fysiske og juridiske personer ikke bør have mulighed for at indgå en aftale om short selling, medmindre de har lånt en aktie eller et statsgældsinstrument, har indgået en aftale om at låne, eller vil være i stand til at låne på afviklingstidspunktet på grundlag af en bekræftet ordning. ECB hilser desuden forslagene velkommen, hvorefter a) kompetente myndigheder får harmoniserede beføjelser til under særlige omstændigheder at pålægge midlertidige begrænsninger af short selling og CDS-transaktioner, koordineret af den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) (11), og b) ESMA selv vil få særlige interventionsbeføjelser, såfremt EU's finansielle systems rette funktion og integritet er truet (12). |
| --- | --- |

2.

I overensstemmelse med Eurosystemets bidrag 2010 (7) glæder ECB sig over: a) gennemsigtighedsordningen for short selling af aktier, der følger den model i to lag, som oprindeligt blev anbefalet af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (8), og b) den obligatoriske meddelelse til de kompetente myndigheder om betydelige korte nettopositioner relateret til udstedere af statsobligationer i EU eller tilsvarende udækkede positioner med hensyn til credit default swaps (9). ECB støtter krav, som imødegår risikoen for manglende afvikling, der skyldes udækket short selling (10), hvorefter fysiske og juridiske personer ikke bør have mulighed for at indgå en aftale om short selling, medmindre de har lånt en aktie eller et statsgældsinstrument, har indgået en aftale om at låne, eller vil være i stand til at låne på afviklingstidspunktet på grundlag af en bekræftet ordning. ECB hilser desuden forslagene velkommen, hvorefter a) kompetente myndigheder får harmoniserede beføjelser til under særlige omstændigheder at pålægge midlertidige begrænsninger af short selling og CDS-transaktioner, koordineret af den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) (11), og b) ESMA selv vil få særlige interventionsbeføjelser, såfremt EU's finansielle systems rette funktion og integritet er truet (12).

| 3. | ECB bemærker, at adskillige EU-lovgivningsinitiativer, bl.a. forslaget til forordning om central modpartsclearing og handelsregistre (13) samt gennemgangen af direktivet om markeder for finansielle instrumenter (»MiFID«) (14), tager sigte på at øge kravene om offentliggørelse, hvad angår forskellige typer aktiver og rapporterende enheder. ECB glæder sig over denne generelle udvikling, forudsat at der lægges nøje vægt på at sikre konsistens samt undgå overlapninger og huller. Eurosystemet har en stor interesse i dette område på grund af dets funktioner med hensyn til statistik og finansiel stabilitet og vil følge fremskridtene med disse bestræbelser i samarbejde med Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

ECB bemærker, at adskillige EU-lovgivningsinitiativer, bl.a. forslaget til forordning om central modpartsclearing og handelsregistre (13) samt gennemgangen af direktivet om markeder for finansielle instrumenter (»MiFID«) (14), tager sigte på at øge kravene om offentliggørelse, hvad angår forskellige typer aktiver og rapporterende enheder. ECB glæder sig over denne generelle udvikling, forudsat at der lægges nøje vægt på at sikre konsistens samt undgå overlapninger og huller. Eurosystemet har en stor interesse i dette område på grund af dets funktioner med hensyn til statistik og finansiel stabilitet og vil følge fremskridtene med disse bestræbelser i samarbejde med Kommissionen.

Specifikke bemærkninger

Anvendelsesområde

| 4. | ECB anbefaler (15), at statsgældsinstrumenter, der er omfattet af forordningsforslaget, defineres som instrumenter, der er udstedt eller garanteret af enheder inden for den offentlige sektor i medlemsstaterne eller EU, hvor den gældende definition af den »offentlige sektor« bør være den definition, som allerede findes i sekundær EU-lovgivning (16). Denne lovgivningsteknik vil have den fordel, at den udelukker utilsigtede huller, samtidig med at den sikrer, at de gældsinstrumenter, som er udstedt af centralbankerne i ESCB som led i gennemførelsen af pengepolitikken, ikke klassificeres som statsgældsinstrumenter, hvilket ville være i strid med forbuddet mod centralbankfinansiering af den offentlige sektor i traktatens artikel 123. |
| --- | --- |

4.

ECB anbefaler (15), at statsgældsinstrumenter, der er omfattet af forordningsforslaget, defineres som instrumenter, der er udstedt eller garanteret af enheder inden for den offentlige sektor i medlemsstaterne eller EU, hvor den gældende definition af den »offentlige sektor« bør være den definition, som allerede findes i sekundær EU-lovgivning (16). Denne lovgivningsteknik vil have den fordel, at den udelukker utilsigtede huller, samtidig med at den sikrer, at de gældsinstrumenter, som er udstedt af centralbankerne i ESCB som led i gennemførelsen af pengepolitikken, ikke klassificeres som statsgældsinstrumenter, hvilket ville være i strid med forbuddet mod centralbankfinansiering af den offentlige sektor i traktatens artikel 123.

| 5. | Visse market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked er fritaget fra forordningsforslagets ordning med gennemsigtighed og lovgivningsmæssig intervention (17). Denne fritagelse begrundet, da den smidige funktion af market making-aktiviter er afgørende i forbindelse med mange aktivklasser, herunder at gældsinstrumenter, som er udstedt af enheder fra den offentlige sektor i medlemsstaterne, forbliver likvide og til rådighed som sikkerhed for centralbankers pengepolitiske operationer. På den anden side bør potentielle former for misbrug af market maker-fritagelsen undgås, navnlig ved at sikre, at en market makers forretninger for egen regning ikke er omfattet af en fritagelse (18). For at sikre hensigtsmæssige regler anbefaler ECB (19), at Kommissionen tillægges beføjelser til, på grundlag af et forslag fra ESMA, at vedtage forskriftsmæssige tekniske standarder, der sikrer en hensigtsmæssig balance mellem de ovennævnte hensyn. Disse yderligere præciseringer kan tage højde for: a) detaljerede egenskaber ved de market making-aktiviteter, der er omfattet af fritagelsen; b) rapporteringsprocedurer i forbindelse med meddelelse om market making-aktiviteter til de kompetente myndigheder og c) porteføljestrukturer og bogføringsprocedurer, som skal anvendes af market makers, så en transaktion tydeligt kan identificeres som enten en market making-transaktion eller en anden transaktionstype, og så der ikke kan ændres i bogføringen af transaktioner, uden at det meddeles den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

5.

Visse market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked er fritaget fra forordningsforslagets ordning med gennemsigtighed og lovgivningsmæssig intervention (17). Denne fritagelse begrundet, da den smidige funktion af market making-aktiviter er afgørende i forbindelse med mange aktivklasser, herunder at gældsinstrumenter, som er udstedt af enheder fra den offentlige sektor i medlemsstaterne, forbliver likvide og til rådighed som sikkerhed for centralbankers pengepolitiske operationer. På den anden side bør potentielle former for misbrug af market maker-fritagelsen undgås, navnlig ved at sikre, at en market makers forretninger for egen regning ikke er omfattet af en fritagelse (18). For at sikre hensigtsmæssige regler anbefaler ECB (19), at Kommissionen tillægges beføjelser til, på grundlag af et forslag fra ESMA, at vedtage forskriftsmæssige tekniske standarder, der sikrer en hensigtsmæssig balance mellem de ovennævnte hensyn. Disse yderligere præciseringer kan tage højde for: a) detaljerede egenskaber ved de market making-aktiviteter, der er omfattet af fritagelsen; b) rapporteringsprocedurer i forbindelse med meddelelse om market making-aktiviteter til de kompetente myndigheder og c) porteføljestrukturer og bogføringsprocedurer, som skal anvendes af market makers, så en transaktion tydeligt kan identificeres som enten en market making-transaktion eller en anden transaktionstype, og så der ikke kan ændres i bogføringen af transaktioner, uden at det meddeles den kompetente myndighed.

| 6. | En anden fritagelse fra den lovramme, som oprettes ved forordningsforslaget, vedrører aktiviteter, der støtter stabilisering af kurser i forbindelse med udbud af værdipapirer i en begrænset periode, hvis de kommer under salgspres (20). Som anført i Eurosystemets bidrag 2010 (21) er ECB enig i Kommissionens vurdering, ifølge hvilken stabiliseringsordninger, ligesom ved market making, er lovlige aktiviteter, der er vigtige for, at de primære markeder fungerer ordentligt (22). ECB glæder sig over, at fritagelsen vedrørende stabiliseringsforanstaltninger i forbindelse med short selling-ordningen i forordningsforslaget er defineret med henvisning til den definition, der anvendes i EU's ordning for forhindring af markedsmisbrug (23). Samtidig anbefaler ECB (24), at Kommissionen, på grundlag af et forslag fra ESMA, tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder for at sikre en ensartet anvendelse af fritagelsen for stabiliseringsforanstaltninger under short selling-ordningen. Sådanne tekniske standarder vil supplere de tekniske standarder, der er udarbejdet vedrørende fritagelsen for stabiliseringsforanstaltninger inden for markedsmisbrugsordningen (25). Det er ønskværdigt med to forskellige sæt gennemførelsesmæssige tekniske standarder for at tage højde for de specifikke elementer i de to situationer. Det er desuden et spørgsmål om korrekt lovgivningsteknik. |
| --- | --- |

6.

En anden fritagelse fra den lovramme, som oprettes ved forordningsforslaget, vedrører aktiviteter, der støtter stabilisering af kurser i forbindelse med udbud af værdipapirer i en begrænset periode, hvis de kommer under salgspres (20). Som anført i Eurosystemets bidrag 2010 (21) er ECB enig i Kommissionens vurdering, ifølge hvilken stabiliseringsordninger, ligesom ved market making, er lovlige aktiviteter, der er vigtige for, at de primære markeder fungerer ordentligt (22). ECB glæder sig over, at fritagelsen vedrørende stabiliseringsforanstaltninger i forbindelse med short selling-ordningen i forordningsforslaget er defineret med henvisning til den definition, der anvendes i EU's ordning for forhindring af markedsmisbrug (23). Samtidig anbefaler ECB (24), at Kommissionen, på grundlag af et forslag fra ESMA, tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder for at sikre en ensartet anvendelse af fritagelsen for stabiliseringsforanstaltninger under short selling-ordningen. Sådanne tekniske standarder vil supplere de tekniske standarder, der er udarbejdet vedrørende fritagelsen for stabiliseringsforanstaltninger inden for markedsmisbrugsordningen (25). Det er ønskværdigt med to forskellige sæt gennemførelsesmæssige tekniske standarder for at tage højde for de specifikke elementer i de to situationer. Det er desuden et spørgsmål om korrekt lovgivningsteknik.

Standarder for rapportering og offentliggørelse

| 7. | Ifølge forordningsforslaget tillægges Kommissionen beføjelser til, på grundlag af ESMA's forslag, at vedtage: a) forskriftsmæssige tekniske standarder, der præciserer, hvilke oplysninger der skal fremlægges for de kompetente myndigheder vedrørende korte nettopositioner, som overstiger den fastsatte rapporteringstærskel (26), og b) gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der præciserer de midler, hvormed oplysningerne vil blive offentliggjort vedrørende korte nettopositioner, som overstiger den fastsatte tærskel for offentliggørelse (27). ECB anbefaler (28), at Kommissionens lovgivningsmæssige beføjelser specificeres således, at de formater, der anvendes til rapportering og offentliggørelse i de pågældende tilfælde, giver mulighed for rettidig konsolidering og vurdering på EU-plan af short selling-positioner, der berører konkrete udstedere. Ensartede rapporteringsformater er af afgørende betydning for at sikre, at ESMA og de kompetente nationale myndigheder samt, i forhold til deres respektive beføjelser, Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) kan reagere effektivt på eventuelle markedsforstyrrelser. |
| --- | --- |

7.

Ifølge forordningsforslaget tillægges Kommissionen beføjelser til, på grundlag af ESMA's forslag, at vedtage: a) forskriftsmæssige tekniske standarder, der præciserer, hvilke oplysninger der skal fremlægges for de kompetente myndigheder vedrørende korte nettopositioner, som overstiger den fastsatte rapporteringstærskel (26), og b) gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der præciserer de midler, hvormed oplysningerne vil blive offentliggjort vedrørende korte nettopositioner, som overstiger den fastsatte tærskel for offentliggørelse (27). ECB anbefaler (28), at Kommissionens lovgivningsmæssige beføjelser specificeres således, at de formater, der anvendes til rapportering og offentliggørelse i de pågældende tilfælde, giver mulighed for rettidig konsolidering og vurdering på EU-plan af short selling-positioner, der berører konkrete udstedere. Ensartede rapporteringsformater er af afgørende betydning for at sikre, at ESMA og de kompetente nationale myndigheder samt, i forhold til deres respektive beføjelser, Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) kan reagere effektivt på eventuelle markedsforstyrrelser.

| 8. | For så vidt angår det konkrete spørgsmål vedrørende de forpligtelser til offentliggørelse, som er pålagt enheder beskæftiget med short selling (29), forstår ECB, at denne offentliggørelse ifølge forordningsforslaget vil finde sted ved brug af officielt udpegede mekanismer til central opbevaring af regulerede oplysninger, der er indført som led i EU's gennemsigtighedsordning for værdipapirer (30). ECB går principielt ind for denne metode til offentliggørelse, men anbefaler dog (31), at den baseres på interaktiv rapportering, ved brug af standard dataformater, som giver mulighed for effektiv konsolidering og fleksibel adgang til EU-dækkende oplysninger på integreret grundlag. Alle offentliggjorte oplysninger kunne f.eks. være tilgængelige gennem ESMA ved brug af centraliseret adgang til officielt udpegede mekanismer. Dette ville afspejle de grænseoverskridende virkninger af risici, som er skabt ved short selling, og den koordinerende rolle, som er tiltænkt ESMA ifølge forordningsforslaget. |
| --- | --- |

8.

For så vidt angår det konkrete spørgsmål vedrørende de forpligtelser til offentliggørelse, som er pålagt enheder beskæftiget med short selling (29), forstår ECB, at denne offentliggørelse ifølge forordningsforslaget vil finde sted ved brug af officielt udpegede mekanismer til central opbevaring af regulerede oplysninger, der er indført som led i EU's gennemsigtighedsordning for værdipapirer (30). ECB går principielt ind for denne metode til offentliggørelse, men anbefaler dog (31), at den baseres på interaktiv rapportering, ved brug af standard dataformater, som giver mulighed for effektiv konsolidering og fleksibel adgang til EU-dækkende oplysninger på integreret grundlag. Alle offentliggjorte oplysninger kunne f.eks. være tilgængelige gennem ESMA ved brug af centraliseret adgang til officielt udpegede mekanismer. Dette ville afspejle de grænseoverskridende virkninger af risici, som er skabt ved short selling, og den koordinerende rolle, som er tiltænkt ESMA ifølge forordningsforslaget.

Udveksling af oplysninger

| 9.1. | Forordningsforslaget indfører ordninger med udveksling af oplysninger mellem de kompetente nationale myndigheder og ESMA vedrørende korte nettopositioner, som indberettes til disse kompetente myndigheder. I denne henseende anbefaler ECB følgende (32). |
| --- | --- |

9.1.

Forordningsforslaget indfører ordninger med udveksling af oplysninger mellem de kompetente nationale myndigheder og ESMA vedrørende korte nettopositioner, som indberettes til disse kompetente myndigheder. I denne henseende anbefaler ECB følgende (32).

| 9.2. | For det første bør de fremgangsmåder, der foreslås til udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og ESMA, som minimum blive mere effektive, især ved at give ESMA mulighed for at anmode om udveksling af oplysninger i realtid, når dette er nødvendigt for, at ESMA kan udføre sine opgaver effektivt. På længere sigt bør ESMA have automatisk adgang til alle oplysninger, som indberettes efter den foreslåede forordning. ECB anbefaler derfor, at ESMA indleder et arbejde med at oprette centraliserede EU-mekanismer til indsamling af oplysninger, der anvender en fælles identifikator af rapporterende enheder og en fælles minimumsklassificering. Disse mekanismer bør give mulighed for fleksibel adgang til oplysninger i realtid til politiske formål, samtidig med at fortroligheden af de modtagne data sikres. Det er ECB's opfattelse, at oprettelsen af disse centraliserede mekanismer vil bidrage til at overvinde de begrænsninger, der er forbundet med anvendelsen af ukoordinerede mikrodatapools, og desuden vil give mulighed for, at de oplysninger, der indsamles efter den foreslåede forordning, kan anvendes i forbindelse med andre foreliggende data, hvorved de rapporterende enheders og de offentlige myndigheders rapporteringsbyrde minimeres (33). |
| --- | --- |

9.2.

For det første bør de fremgangsmåder, der foreslås til udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og ESMA, som minimum blive mere effektive, især ved at give ESMA mulighed for at anmode om udveksling af oplysninger i realtid, når dette er nødvendigt for, at ESMA kan udføre sine opgaver effektivt. På længere sigt bør ESMA have automatisk adgang til alle oplysninger, som indberettes efter den foreslåede forordning. ECB anbefaler derfor, at ESMA indleder et arbejde med at oprette centraliserede EU-mekanismer til indsamling af oplysninger, der anvender en fælles identifikator af rapporterende enheder og en fælles minimumsklassificering. Disse mekanismer bør give mulighed for fleksibel adgang til oplysninger i realtid til politiske formål, samtidig med at fortroligheden af de modtagne data sikres. Det er ECB's opfattelse, at oprettelsen af disse centraliserede mekanismer vil bidrage til at overvinde de begrænsninger, der er forbundet med anvendelsen af ukoordinerede mikrodatapools, og desuden vil give mulighed for, at de oplysninger, der indsamles efter den foreslåede forordning, kan anvendes i forbindelse med andre foreliggende data, hvorved de rapporterende enheders og de offentlige myndigheders rapporteringsbyrde minimeres (33).

| 9.3. | For det andet bør der i forordningsforslaget også indgå udtrykkelige bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og centralbankerne i ESCB for at gøre det nemmere for ESCB at udføre sine funktioner med hensyn til indsamling af statistiske data (34) samt overvågning og vurdering af den finansielle stabilitet (35). |
| --- | --- |

9.3.

For det andet bør der i forordningsforslaget også indgå udtrykkelige bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og centralbankerne i ESCB for at gøre det nemmere for ESCB at udføre sine funktioner med hensyn til indsamling af statistiske data (34) samt overvågning og vurdering af den finansielle stabilitet (35).

| 9.4. | For det tredje bør der i forordningsforslaget indgå bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESRB for at gøre det nemmere for ESRB at indsamle oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af dets opgaver, og med hensyn til afdækning og prioritering af systemiske risici, der kan opstå som følge af udviklinger i det finansielle system (36). |
| --- | --- |

9.4.

For det tredje bør der i forordningsforslaget indgå bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESRB for at gøre det nemmere for ESRB at indsamle oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af dets opgaver, og med hensyn til afdækning og prioritering af systemiske risici, der kan opstå som følge af udviklinger i det finansielle system (36).

Interventionsbemyndigelse

| 10. | Ifølge forordningsforslaget vil ESMA have mulighed for at rådføre sig med ESRB vedrørende foranstaltninger, som ESMA pålægger i ekstraordinære situationer for at modvirke negative virkninger af short selling (37). ECB anbefaler (38), at ESMA også bør have ret til at rådføre sig med ESRB, når ESMA får meddelelse om foranstaltninger, der er indført af de kompetente nationale myndigheder (39). Der bør fastsættes passende tidsfrister for at sikre effektiv afgivelse af de relevante høringssvar. ECB bemærker, at et sådant samråd med ESRB vedrørende interventionsforanstaltninger, der er iværksat inden for rammerne af EU's short selling-ordning, vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner. Endvidere må de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA), herunder ESMA, arbejde tæt sammen med ESRB og forsyne udvalget med alle de nødvendige oplysninger, for at det kan udføre sine opgaver regelmæssigt og rettidigt (40), idet ESRB skal have mulighed for at anmode om yderligere oplysninger fra ESA (41). Med bestemmelser om, at ESMA skal rådføre sig med ESRB i forbindelse med påtænkte interventioner vedrørende short selling, får ESRB mulighed for dels at foretage en kvalificeret og rettidig vurdering af, om det er nødvendigt at anmode om yderligere oplysninger i en konkret situation med henblik på de potentielle systemiske risici, dels at formulere disse anmodninger på en pragmatisk og konsistent måde.
  I de dele af forordningsforslaget, hvor ECB anbefaler en ændring, er der i bilaget anført ændringsforslag sammen med en begrundelse herfor. |
| --- | --- |

10.

Ifølge forordningsforslaget vil ESMA have mulighed for at rådføre sig med ESRB vedrørende foranstaltninger, som ESMA pålægger i ekstraordinære situationer for at modvirke negative virkninger af short selling (37). ECB anbefaler (38), at ESMA også bør have ret til at rådføre sig med ESRB, når ESMA får meddelelse om foranstaltninger, der er indført af de kompetente nationale myndigheder (39). Der bør fastsættes passende tidsfrister for at sikre effektiv afgivelse af de relevante høringssvar. ECB bemærker, at et sådant samråd med ESRB vedrørende interventionsforanstaltninger, der er iværksat inden for rammerne af EU's short selling-ordning, vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner. Endvidere må de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA), herunder ESMA, arbejde tæt sammen med ESRB og forsyne udvalget med alle de nødvendige oplysninger, for at det kan udføre sine opgaver regelmæssigt og rettidigt (40), idet ESRB skal have mulighed for at anmode om yderligere oplysninger fra ESA (41). Med bestemmelser om, at ESMA skal rådføre sig med ESRB i forbindelse med påtænkte interventioner vedrørende short selling, får ESRB mulighed for dels at foretage en kvalificeret og rettidig vurdering af, om det er nødvendigt at anmode om yderligere oplysninger i en konkret situation med henblik på de potentielle systemiske risici, dels at formulere disse anmodninger på en pragmatisk og konsistent måde.

I de dele af forordningsforslaget, hvor ECB anbefaler en ændring, er der i bilaget anført ændringsforslag sammen med en begrundelse herfor.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 3. marts 2011.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  KOM(2010) 482 endelig.

1

(2)  Jf. »Commission public consultation on short selling — Eurosystem reply« af 5. august 2010 (herefter »Eurosystemets bidrag 2010«), som foreligger på ECB's websted http://www.ecb.europa.eu

2

(3)  Jf. Eurosystemets bidrag 2010, svar på spørgsmål 1, s. 2.

3

(4)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

4

(5)  Jf. Kommissionens »Public consultation on the revision of the Market Abuse Directive« af 25. juni 2010, som foreligger på Kommissionens websted http://www.ec.europa.eu

5

(6)  Jf. Eurosystemets bidrag 2010, svar på spørgsmål 3, s. 4.

6

(7)  Jf. Eurosystemets bidrag 2010, sidste afsnit i indledningen, s. 2, samt svarene på spørgsmål 4, 5 og 6, s. 4-5.

7

(8)  Meddelelse og oplysning om korte nettopositioner skal ske til tilsynsmyndighederne og til markedet med to forskellige tærskler, hvor tærsklen for meddelelse til tilsynsmyndighederne er den laveste (jf. artikel 5 og 7 i forordningsforslaget).

8

(9)  Jf. artikel 8 i forordningsforslaget.

9

(10)  Jf. artikel 12 og 13 i forordningsforslaget.

10

(11)  Jf. artikel 16-23 i forordningsforslaget.

11

(12)  Jf. artikel 24 i forordningsforslaget.

12

(13)  Forslag til forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre, KOM(2010) 484 endelig.

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1).

14

(15)  Jf. ændringsforslag 5 i bilaget til denne udtalelse.

15

(16)  Jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 3603/93 af 13. december 1993 om fastlæggelse af definitioner med henblik på gennemførelse af forbuddene i traktatens artikel 104 og artikel 104 B, stk. 1, EFT L 332 af 31.12.1993, s. 1.

16

(17)  Jf. artikel 15 i forordningsforslaget.

17

(18)  Eurosystememts bidrag, svarene på spørgsmål 7-9, ss. 5-7. Jf også betragtning 19 til forordningsforslaget.

18

(19)  Jf. ændringsforslag 8 til bilaget i denne udtalelse.

19

(20)  Jf. artikel 15, stk. 4, i forordningsforslaget samt ellevte betragtning til og artikel 2, stk. 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2273/2003 af 22. december 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF med hensyn til tilbagekøbsprogrammer og stabilisering af finansielle instrumenter (EUT L 336 af 23.12.2003, s. 33).

20

(21)  Jf. Eurosystemets bidrag 2010, svarene på spørgsmål 7-9, andet afsnit, sidste punktum, s. 6.

21

(22)  Jf. forordningsforslagets begrundelse, punkt 3.3.4, sidste punktum.

22

(23)  Dvs. gennemførelsesforordning (EF) nr. 2273/2003.

23

(24)  Jf. ændringsforslag 9 i bilaget til denne udtalelse.

24

(25)  Jf. artikel 8, stk. 2, i direktiv 2003/6/EF, indført ved artikel 3, stk. 3, litra b) i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/78/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 98/26/EF, 2002/87/EF, 2003/6/EF, 2003/41/EF, 2003/71/EF, 2004/39/EF, 2004/109/EF, 2005/60/EF, 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2009/65/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 120).

25

(26)  Jf. artikel 9, stk. 5, i forordningsforslaget.

26

(27)  Jf. artikel 9, stk. 6, i forordningsforslaget.

27

(28)  Jf. ændringsforslag 2 (betragtning) og 6 i bilaget til denne udtalelse.

28

(29)  Jf. artikel 7 i forordningsforslaget.

29

(30)  Artikel 9, stk. 4, i forordningsforslaget, sammenholdt med artikel 21, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38).

30

(31)  Jf. ændringsforslag 1 (betragtning) og 6 i bilaget til denne udtalelse.

31

(32)  Jf. ændringsforslag 3 (betragtning) og 7 i bilaget til denne udtalelse.

32

(33)  Relevante harmoniseringsinitiativer omfatter: i) den fælles ramme for virksomhedsregistre, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 177/2008 af 20. februar 2008 om fastlæggelse af en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 (EUT L 61 af 5.3.2008, s. 6); ii) Kommissionens løbende arbejde vedrørende virksomhedsregistre (jf. Kommissionens høring om sammenkobling af selskabsregistre (KOM(2009) 614 endelig)); og iii) oprettelsen af registre over finansielle aktører ved ændringer af de relevante direktiver, som er indført ved artikel 2, stk. 1, litra b), artikel 4, stk. 1, litra a), artikel 6, stk. 1 og 16, og artikel 9, stk. 3, i direktiv 2010/78/EU, og som omfatter hhv. listen over identificerede finansielle konglomerater, registret over arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, registret over investeringsselskaber, listen over regulerede markeder og listen over godkendelser af kreditinstitutter. Desuden omfatter databaser over værdipapirer navnlig: i) en liste over finansielle instrumenter i henhold til artikel 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår registreringsforpligtelser for investeringsselskaber, indberetning af transaktioner, markedsgennemsigtighed, optagelse af finansielle instrumenter til handel samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (EUT L 241 af 2.9.2006, s. 1); og ii) ECB's centrale værdipapirdatabase (jf. ECB, »The “centralised securities database” in brief«, februar 2010, som foreligger på ECB's websted).

33

(34)  Jf. artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«).

34

(35)  Jf. artikel 127, stk. 5, sammenholdt med artikel 139, stk. 2, litra c), i traktaten og artikel 3.3 sammenholdt med artikel 42.1 i ESCB-statutten.

35

(36)  Jf. artikel 3, stk. 2, litra b), sammenholdt med artikel 3, stk. 1, første punktum, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1).

36

(37)  Jf. artikel 24, stk. 4, i forordningsforslaget.

37

(38)  Jf. ændringsforslag 4 (betragtning) og 10 i bilaget til denne udtalelse.

38

(39)  Jf. ændringsforslag 10 og 11 i bilaget til denne udtalelse.

39

(40)  Jf. artikel 15, stk. 2, sammenholdt med artikel 36, stk. 2, i forordningerne om oprettelse af ESA, dvs. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12); Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/79/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 48); og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

40

(41)  Jf. artikel 15, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1092/2010.

41

---

BILAG

Ændringsforslag

| Tekst foreslået af Kommissionen | Ændringer foreslået af ECB (1) |
| --- | --- |
| Ændringsforslag 1 |
| Betragtning 6 til forordningsforslaget |
| »(6) | Øget gennemsigtighed i forbindelse med betydelige korte nettopositioner i specifikke finansielle instrumenter vil sandsynligvis være til gavn for både tilsynsmyndigheden og markedsdeltagerne. For aktier, som kan handles i et handelssystem i Unionen, bør der indføres en model i to lag, som giver større gennemsigtighed for betydelige korte nettopositioner i aktier på et passende niveau. Ved en lavere tærskel skal meddelelse om en position ske direkte til de pågældende tilsynsmyndigheder uden offentliggørelse, så de kan overvåge og, om nødvendigt, efterforske short selling, der kan skabe systemiske risici eller udgøre misbrug. Ved en højere tærskel skal positionerne fremlægges offentligt til markedet for at give andre markedsdeltagere nyttig information om betydelige enkeltstående short selling-positioner i aktier.« |

Tekst foreslået af Kommissionen

Ændringer foreslået af ECB (1)

Ændringsforslag 1

Betragtning 6 til forordningsforslaget

»(6)

Øget gennemsigtighed i forbindelse med betydelige korte nettopositioner i specifikke finansielle instrumenter vil sandsynligvis være til gavn for både tilsynsmyndigheden og markedsdeltagerne. For aktier, som kan handles i et handelssystem i Unionen, bør der indføres en model i to lag, som giver større gennemsigtighed for betydelige korte nettopositioner i aktier på et passende niveau. Ved en lavere tærskel skal meddelelse om en position ske direkte til de pågældende tilsynsmyndigheder uden offentliggørelse, så de kan overvåge og, om nødvendigt, efterforske short selling, der kan skabe systemiske risici eller udgøre misbrug. Ved en højere tærskel skal positionerne fremlægges offentligt til markedet for at give andre markedsdeltagere nyttig information om betydelige enkeltstående short selling-positioner i aktier.«

| »(6) | Øget gennemsigtighed i forbindelse med betydelige korte nettopositioner i specifikke finansielle instrumenter vil sandsynligvis være til gavn for både tilsynsmyndigheden og markedsdeltagerne. For aktier, som kan handles i et handelssystem i Unionen, bør der indføres en model i to lag, som giver større gennemsigtighed for betydelige korte nettopositioner i aktier på et passende niveau. Ved en lavere tærskel skal meddelelse om en position ske direkte til de pågældende tilsynsmyndigheder uden offentliggørelse, så de kan overvåge og, om nødvendigt, efterforske short selling, der kan skabe systemiske risici eller udgøre misbrug. Ved en højere tærskel skal positionerne fremlægges offentligt til markedet ved brug af en officielt udpeget mekanisme for at give andre markedsdeltagere nyttig information om betydelige enkeltstående short selling-positioner i aktier.« |
| --- | --- |

»(6)

Øget gennemsigtighed i forbindelse med betydelige korte nettopositioner i specifikke finansielle instrumenter vil sandsynligvis være til gavn for både tilsynsmyndigheden og markedsdeltagerne. For aktier, som kan handles i et handelssystem i Unionen, bør der indføres en model i to lag, som giver større gennemsigtighed for betydelige korte nettopositioner i aktier på et passende niveau. Ved en lavere tærskel skal meddelelse om en position ske direkte til de pågældende tilsynsmyndigheder uden offentliggørelse, så de kan overvåge og, om nødvendigt, efterforske short selling, der kan skabe systemiske risici eller udgøre misbrug. Ved en højere tærskel skal positionerne fremlægges offentligt til markedet ved brug af en officielt udpeget mekanisme for at give andre markedsdeltagere nyttig information om betydelige enkeltstående short selling-positioner i aktier.«

Begrundelse

Begrundelse

Offentliggørelse via en officielt udpeget mekanisme er den bedste måde at bidrage til rettidig konsolidering af offentliggjorte data om short selling på. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 6, for så vidt det udgør en ændring af forordningsforslagets artikel 9, stk. 4.

Offentliggørelse via en officielt udpeget mekanisme er den bedste måde at bidrage til rettidig konsolidering af offentliggjorte data om short selling på. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 6, for så vidt det udgør en ændring af forordningsforslagets artikel 9, stk. 4.

Ændringsforslag 2

Ændringsforslag 2

Betragtning 14a til forordningsforslaget (ny)

[ingen tekst]

| »14a | De formater, der anvendes til rapportering og offentliggørelse, bør give mulighed for rettidig konsolidering og vurdering på EU-plan af short selling-positioner, der berører konkrete udstedere. Ensartede standarder for rapportering og offentliggørelse er desuden afgørende med henblik på at sikre en effektiv respons på eventuelle markedsforstyrrelser.« |
| --- | --- |

»14a

De formater, der anvendes til rapportering og offentliggørelse, bør give mulighed for rettidig konsolidering og vurdering på EU-plan af short selling-positioner, der berører konkrete udstedere. Ensartede standarder for rapportering og offentliggørelse er desuden afgørende med henblik på at sikre en effektiv respons på eventuelle markedsforstyrrelser.«

Begrundelse

Begrundelse

Ensartede rapporteringsformater er af afgørende betydning for at sikre, at ESMA og de kompetente nationale myndigheder samt, i forhold til deres respektive beføjelser, ESCB og ESRB kan reagere effektivt på eventuelle markedsforstyrrelser. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 5, for så vidt det udgør en ændring af forordningsforslagets artikel 9, stk. 5 og 6.

Ensartede rapporteringsformater er af afgørende betydning for at sikre, at ESMA og de kompetente nationale myndigheder samt, i forhold til deres respektive beføjelser, ESCB og ESRB kan reagere effektivt på eventuelle markedsforstyrrelser. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 5, for så vidt det udgør en ændring af forordningsforslagets artikel 9, stk. 5 og 6.

Ændringsforslag 3

Ændringsforslag 3

Betragtning 15a til forordningsforslaget (ny)

[ingen tekst]

| »15a. | Det kan være nødvendigt med udveksling af oplysninger i realtid mellem kompetente myndigheder og ESMA vedrørende korte positioner for at sikre en effektiv udførelse af ESMA's opgaver. Desuden vil udveksling af oplysninger mellem ESMA og centralbanker i ESCB gøre det nemmere at udføre den centralbankfunktion, der består i overvågning og vurdering af finansiel stabilitet. Endelig vil udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESRB gøre det nemmere for ESRB at udføre den opgave, der består i afdækning og prioritering af systemiske risici, der kan opstå som følge af udviklinger i det finansielle system.« |
| --- | --- |

»15a.

Det kan være nødvendigt med udveksling af oplysninger i realtid mellem kompetente myndigheder og ESMA vedrørende korte positioner for at sikre en effektiv udførelse af ESMA's opgaver. Desuden vil udveksling af oplysninger mellem ESMA og centralbanker i ESCB gøre det nemmere at udføre den centralbankfunktion, der består i overvågning og vurdering af finansiel stabilitet. Endelig vil udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESRB gøre det nemmere for ESRB at udføre den opgave, der består i afdækning og prioritering af systemiske risici, der kan opstå som følge af udviklinger i det finansielle system.«

Begrundelse

Begrundelse

Denne nye betragtning vedrører behovet for bredere ordninger for udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESCB's centralbanker og mellem ESMA og ESRB. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 7.

Denne nye betragtning vedrører behovet for bredere ordninger for udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESCB's centralbanker og mellem ESMA og ESRB. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 7.

Ændringsforslag 4

Ændringsforslag 4

Betragtning 27 til forordningsforslaget

| »(27) | De kompetente myndigheders og ESMA's interventionsbeføjelser til at begrænse short selling, credit default swaps og andre transaktioner bør kun være midlertidige og bør kun udøves i en periode og et omfang, der er nødvendigt for at imødegå den specifikke trussel.« |
| --- | --- |

»(27)

De kompetente myndigheders og ESMA's interventionsbeføjelser til at begrænse short selling, credit default swaps og andre transaktioner bør kun være midlertidige og bør kun udøves i en periode og et omfang, der er nødvendigt for at imødegå den specifikke trussel.«

| »(27) | De kompetente myndigheders og ESMA's interventionsbeføjelser til at begrænse short selling, credit default swaps og andre transaktioner bør kun være midlertidige og bør kun udøves i en periode og et omfang, der er nødvendigt for at imødegå den specifikke trussel. ESMA's samråd med ESRB, før førstnævnte udøver sine egne interventionsbeføjelser eller afgiver sin udtalelse om sådanne foranstaltninger, der skal anvendes af kompetente myndigheder, vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner.« |
| --- | --- |

»(27)

De kompetente myndigheders og ESMA's interventionsbeføjelser til at begrænse short selling, credit default swaps og andre transaktioner bør kun være midlertidige og bør kun udøves i en periode og et omfang, der er nødvendigt for at imødegå den specifikke trussel. ESMA's samråd med ESRB, før førstnævnte udøver sine egne interventionsbeføjelser eller afgiver sin udtalelse om sådanne foranstaltninger, der skal anvendes af kompetente myndigheder, vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner.«

Begrundelse

Begrundelse

Denne nye betragtning vedrører behovet for et bredere anvendelsesområde for samråd med ESRB om de påtænkte interventionsforanstaltninger, som ESMA eller de kompetente myndigheder har taget initiativ til. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 10 og 11.

Denne nye betragtning vedrører behovet for et bredere anvendelsesområde for samråd med ESRB om de påtænkte interventionsforanstaltninger, som ESMA eller de kompetente myndigheder har taget initiativ til. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 10 og 11.

Ændringsforslag 5

Ændringsforslag 5

Forordningsforslagets artikel 2, stk. 1, litra i).

| »i) | »udstedte statsobligationer«






  i) | i relation til en medlemsstat: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af medlemsstaten eller af medlemsstatens ministerier, departementer, centralbank, organer eller mellemled, som ikke er blevet indfriet |
| --- | --- | --- |

»i)

»udstedte statsobligationer«

i)

i relation til en medlemsstat: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af medlemsstaten eller af medlemsstatens ministerier, departementer, centralbank, organer eller mellemled, som ikke er blevet indfriet

| ii) | i relation til Unionen: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af Unionen, der ikke er blevet indfriet« |
| --- | --- |

ii)

i relation til Unionen: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af Unionen, der ikke er blevet indfriet«

| »i) | »udstedte statsobligationer«






  i) | i relation til en medlemsstat: den samlede værdi af statsobligationer udstedt eller garanteret af enhederne inden for den offentlige sektor i medlemsstaten , som ikke er blevet indfriet |
| --- | --- | --- |

»i)

»udstedte statsobligationer«

i)

i relation til en medlemsstat: den samlede værdi af statsobligationer udstedt eller garanteret af enhederne inden for den offentlige sektor i medlemsstaten , som ikke er blevet indfriet

eller garanteret

enhederne inden for den offentlige sektor i

| ii) | i relation til Unionen den samlede værdi af obligationer udstedt eller garanteret af enhederne inden for den offentlige sektor i Unionen, der ikke er blevet indfriet |
| --- | --- |

ii)

i relation til Unionen den samlede værdi af obligationer udstedt eller garanteret af enhederne inden for den offentlige sektor i Unionen, der ikke er blevet indfriet

eller garanteret

enhederne inden for den offentlige sektor i

idet »den offentlige sektor« defineres i overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EF) nr. 3603/93

Begrundelse

Begrundelse

Definitionen af statsgældsinstrumenter, der er omfattet af forordningsforslaget, bør være i overensstemmelse med den gældende sekundære EU-lovgivning, dvs. forordning (EF) nr. 3603/93. Denne lovgivningsteknik vil have den fordel, at den udelukker utilsigtede huller, samtidig med at den sikrer, at de gældsinstrumenter, som udstedes af ESCB's centralbanker som led i gennemførelsen af pengepolitikken, ikke klassificeres som statsgældsinstrumenter, hvilket ville være i strid med forbuddet mod centralbankfinansiering af den offentlige sektor i traktatens artikel 123.

Definitionen af statsgældsinstrumenter, der er omfattet af forordningsforslaget, bør være i overensstemmelse med den gældende sekundære EU-lovgivning, dvs. forordning (EF) nr. 3603/93. Denne lovgivningsteknik vil have den fordel, at den udelukker utilsigtede huller, samtidig med at den sikrer, at de gældsinstrumenter, som udstedes af ESCB's centralbanker som led i gennemførelsen af pengepolitikken, ikke klassificeres som statsgældsinstrumenter, hvilket ville være i strid med forbuddet mod centralbankfinansiering af den offentlige sektor i traktatens artikel 123.

Ændringsforslag 6

Ændringsforslag 6

Forordningsforslagets artikel 9, stk. 4-6

»4.   Offentliggørelse af oplysninger som omhandlet i artikel 7 skal ske på en sådan måde, at der sikres hurtig adgang til oplysningerne uden forskelsbehandling. Oplysningerne skal stilles til rådighed for den officielt udpegede mekanisme i aktieudstederens hjemland, som er nævnt i artikel 21, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF (2).

5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage forskriftsmæssige tekniske standarder, der præciserer, hvilke oplysninger der skal fremlægges efter stk. 1.

De forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, vedtages i overensstemmelse med artikel [7 til 7d] i forordning (EU) nr. .../... [ESMA-forordningen].

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

6.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 4 tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der præciserer de midler, hvormed oplysningerne kan offentliggøres.

De gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er nævnt i stk. 1, vedtages i overensstemmelse med artikel [7e] i forordning (EU) nr. .../... [ESMA-forordningen].

ESMA forelægger udkast til disse gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

»4.   Offentliggørelse af oplysninger som omhandlet i artikel 7 skal ske på en sådan måde, at der sikres hurtig adgang til oplysningerne, som fremlægges i standardiserede dataformater, uden forskelsbehandling. ved brug af den officielt udpegede mekanisme i aktieudstederens hjemland, som er nævnt i artikel 21, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF (3). Alle offentliggjorte oplysninger skal også være offentligt tilgængelige ved brug af centraliseret adgang til officielt udpegede mekanismer, der er oprettet af ESMA.

5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage forskriftsmæssige tekniske standarder, der præciserer, hvilke oplysninger der skal fremlægges efter stk. 1.

De forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, vedtages i overensstemmelse med artikel [10 til ]14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Kommissionen skal navnlig tage hensyn til behovet for, at der er mulighed for effektiv konsolidering og vurdering på EU-plan af short selling-positioner, der berører konkrete udstedere.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

6.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 4 tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der præciserer de midler, hvormed oplysningerne kan offentliggøres.

Kommissionen skal navnlig tage hensyn til behovet for, at der er mulighed for rettidig konsolidering og vurdering på EU-plan af short selling-positioner, der berører konkrete udstedere.

De gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er nævnt i stk. 1, vedtages i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

ESMA forelægger udkast til disse gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Begrundelse

Begrundelse

Ensartede standarder for rapportering og offentliggørelse er af afgørende betydning for at sikre, at ESMA og de kompetente nationale myndigheder samt, i forhold til deres respektive beføjelser, medlemmerne af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB), kan reagere effektivt på eventuelle markedsforstyrrelser. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 1 og 2 (betragtninger).

Ensartede standarder for rapportering og offentliggørelse er af afgørende betydning for at sikre, at ESMA og de kompetente nationale myndigheder samt, i forhold til deres respektive beføjelser, medlemmerne af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB), kan reagere effektivt på eventuelle markedsforstyrrelser. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 1 og 2 (betragtninger).

Ændringsforslag 7

Ændringsforslag 7

Forordningsforslagets artikel 11

»Artikel 11

Oplysninger, som skal stilles til ESMA's rådighed

1.   De kompetente myndigheder skal stille oplysninger i oversigtsform til rådighed for ESMA på kvartalsbasis vedrørende korte positioner med hensyn til aktier eller statsobligationer og udækkede positioner med hensyn til credit default swaps, hvor ESMA er den relevante kompetente myndighed og modtager meddelelser om i henhold til artikel 5-8.

2.   For at udføre sine opgaver efter denne forordning kan ESMA til enhver tid anmode om supplerende oplysninger fra en relevant kompetent myndighed i en medlemsstat om korte nettopositioner med hensyn til aktier eller statsobligationer eller udækkede positioner med hensyn til credit default swaps.

Den kompetente myndighed skal stille de ønskede oplysninger til rådighed for ESMA senest inden for syv kalenderdage.«

»Artikel 11

Oplysninger, som skal stilles til ESMA's rådighed

1.   De kompetente myndigheder skal stille oplysninger i oversigtsform til rådighed for ESMA på kvartalsbasis vedrørende korte positioner med hensyn til aktier eller statsobligationer og udækkede positioner med hensyn til credit default swaps, hvor ESMA er den relevante kompetente myndighed og modtager meddelelser om i henhold til artikel 5-8.

2.   For at udføre sine opgaver efter denne forordning kan ESMA til enhver tid anmode om, at en relevant kompetent myndighed i en medlemsstat i realtid udveksler de oplysninger, den er i besiddelse af, om korte nettopositioner med hensyn til aktier eller statsobligationer eller udækkede positioner med hensyn til credit default swaps med ESMA.

Den kompetente myndighed skal at imødekomme ESMA's anmodninger herom.

3.   ESMA kan udveksle de oplysninger, der er modtaget i overensstemmelse med stk. 1 og 2, med medlemmerne af ESCB og med ESRB, hvis dette er nødvendigt for at lette udførelsen af deres respektive funktioner.

4.   Senest den [31. december 2011] skal ESMA forelægge Kommissionen en rapport, som gennemgår muligheden for at indføre centraliserede EU-mekanismer til indsamling af oplysninger, der er indberettet efter denne forordning, ved brug af en fælles identifikator af rapporterende enheder og en fælles minimumsklassificering. Disse mekanismer bør give mulighed for fleksibel adgang i realtid til oplysninger til politiske formål, samtidig med at fortroligheden af de modtagne data sikres. Kommissionen udarbejder passende forslag på grundlag af resultatet af denne rapport.«

Begrundelse

Begrundelse

Fremgangsmåderne for udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og ESMA bør give mulighed for udveksling af oplysninger i realtid, såfremt dette er nødvendigt, for at ESMA kan udføre sine funktioner effektivt. På længere sigt bør ESMA gives automatisk adgang til alle oplysninger, som indberettes efter den foreslåede forordning. I denne henseende bør der iværksættes et arbejde med henblik på at oprette centraliserede EU-mekanismer til indsamling af oplysninger. Disse centraliserede mekanismer vil bidrage til at overvinde de begrænsninger, der er forbundet med anvendelsen af ukoordinerede mikrodatapools, og vil desuden give mulighed for, at de oplysninger, der indsamles efter den foreslåede forordning, kan anvendes i forbindelse med andre foreliggende data, hvorved de rapporterende enheders og de offentlige myndigheders rapporteringsbyrde minimeres.

Fremgangsmåderne for udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og ESMA bør give mulighed for udveksling af oplysninger i realtid, såfremt dette er nødvendigt, for at ESMA kan udføre sine funktioner effektivt. På længere sigt bør ESMA gives automatisk adgang til alle oplysninger, som indberettes efter den foreslåede forordning. I denne henseende bør der iværksættes et arbejde med henblik på at oprette centraliserede EU-mekanismer til indsamling af oplysninger. Disse centraliserede mekanismer vil bidrage til at overvinde de begrænsninger, der er forbundet med anvendelsen af ukoordinerede mikrodatapools, og vil desuden give mulighed for, at de oplysninger, der indsamles efter den foreslåede forordning, kan anvendes i forbindelse med andre foreliggende data, hvorved de rapporterende enheders og de offentlige myndigheders rapporteringsbyrde minimeres.

Desuden bør der være udtrykkelige bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESCB's centralbanker. Dette vil lette udførelsen af de centralbankfunktioner, der består i at indsamle statistiske data samt overvåge og vurdere den finansielle stabilitet. Der bør desuden være bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESRB for at lette ESRB's udførelse af den opgave, der består i afdækning og prioritering af systemiske risici inden for det finansielle system. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 3 (betragtning).

Desuden bør der være udtrykkelige bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESCB's centralbanker. Dette vil lette udførelsen af de centralbankfunktioner, der består i at indsamle statistiske data samt overvåge og vurdere den finansielle stabilitet. Der bør desuden være bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem ESMA og ESRB for at lette ESRB's udførelse af den opgave, der består i afdækning og prioritering af systemiske risici inden for det finansielle system. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 3 (betragtning).

Ændringsforslag 8

Ændringsforslag 8

Forordningsforslagets artikel 15, stk. 12 (ny)

[ingen tekst]

»12.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1 tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage forskriftsmæssige tekniske standarder, der præciserer a) detaljerede egenskaber ved de market making-aktiviteter, der er omfattet af fritagelsen; b) rapporteringsprocedurer i forbindelse med meddelelse om market making-aktiviteter til de kompetente myndigheder og c) porteføljestrukturer og bogføringsprocedurer, som skal anvendes af market makers, så en transaktion tydeligt kan identificeres som enten en market making-transaktion eller en anden transaktionstype, og så bogføringen af transaktioner ikke kan ændres, uden at det meddeles den kompetente myndighed.

De forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, vedtages i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].«

Begrundelse

Begrundelse

Visse nærmere angivne market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked er fritaget fra forordningsforslagets ordning for gennemsigtighed og lovgivningsmæssige interventioner. Potentielle tilfælde af misbrug af denne fritagelse bør undgås. Navnlig bør en market makers forretninger for egen regning ikke være omfattet af fritagelsen. Kommissionen bør vedtage de relevante forskriftsmæssige tekniske standarder.

Visse nærmere angivne market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked er fritaget fra forordningsforslagets ordning for gennemsigtighed og lovgivningsmæssige interventioner. Potentielle tilfælde af misbrug af denne fritagelse bør undgås. Navnlig bør en market makers forretninger for egen regning ikke være omfattet af fritagelsen. Kommissionen bør vedtage de relevante forskriftsmæssige tekniske standarder.

Ændringsforslag 9

Ændringsforslag 9

Forordningsforslagets artikel 15, stk. 13 (ny)

[ingen tekst]

»13.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 4 tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som sikrer en ensartet anvendelse af fritagelsen for stabiliseringsforanstaltningerne inden for short selling-ordningen.

Kommissionen tager navnlig hensyn til behovet for at sikre den smidige funktion af market maker-aktiviteter samtidig med undgåelse potentielt misbrug af market making-fritagelsen. De forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, vedtages i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].«

Begrundelse

Begrundelse

Fritagelsen vedrørende stabiliseringsforanstaltningerne i forbindelse med short selling-ordningen defineres med henvisning til definitionen i Unionens ordning for forhindring af markedsmisbrug. Kommissionen bør vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er specifikt målrettet mod en ensartet anvendelse af denne fritagelse inden for short selling-ordningen. To separate sæt gennemførelsesmæssige tekniske standarder (inden for short selling-ordningen og markedsmisbrugsordningen) er at foretrække for at tage højde for de to situationers særlige kendetegn. Dette er desuden et spørgsmål om korrekt lovgivningsteknik.

Fritagelsen vedrørende stabiliseringsforanstaltningerne i forbindelse med short selling-ordningen defineres med henvisning til definitionen i Unionens ordning for forhindring af markedsmisbrug. Kommissionen bør vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er specifikt målrettet mod en ensartet anvendelse af denne fritagelse inden for short selling-ordningen. To separate sæt gennemførelsesmæssige tekniske standarder (inden for short selling-ordningen og markedsmisbrugsordningen) er at foretrække for at tage højde for de to situationers særlige kendetegn. Dette er desuden et spørgsmål om korrekt lovgivningsteknik.

Ændringsforslag 10

Ændringsforslag 10

Artikel 23, stk. 2a, i forordningsforslaget (ny)

[ingen tekst]

»2a.   Inden ESMA beslutter at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, kan ESMA rådføre sig med ESRB. ESMA kan sætte en frist, på mindst 12 timer, for ESRB's svar.«

Begrundelse

Begrundelse

Et samråd med ESRB vedrørende interventionsforanstaltninger, der er iværksat inden for rammerne af EU's short selling-ordning, vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner. Desuden vil et sådant samråd give ESRB mulighed for dels at foretage en kvalificeret og rettidig vurdering af, om det er nødvendigt at anmode om yderligere oplysninger i en konkret situation med henblik på de potentielle systemiske risici, dels at formulere sådanne eventuelle anmodninger på en pragmatisk og konsistent måde. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 4 (betragtning) og ændringsforslag 11.

Et samråd med ESRB vedrørende interventionsforanstaltninger, der er iværksat inden for rammerne af EU's short selling-ordning, vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner. Desuden vil et sådant samråd give ESRB mulighed for dels at foretage en kvalificeret og rettidig vurdering af, om det er nødvendigt at anmode om yderligere oplysninger i en konkret situation med henblik på de potentielle systemiske risici, dels at formulere sådanne eventuelle anmodninger på en pragmatisk og konsistent måde. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 4 (betragtning) og ændringsforslag 11.

Ændringsforslag 11

Ændringsforslag 11

Forordningsforslagets artikel 24, stk. 4

»4.   Inden ESMA beslutter at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, skal ESMA, når det er hensigtsmæssigt, rådføre sig med Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici og andre relevante myndigheder.«

»4.   Inden ESMA beslutter at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, skal ESMA, når det er hensigtsmæssigt, rådføre sig med Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici og andre relevante myndigheder. ESMA kan sætte en frist, på mindst 24 timer, for ESRB's svar.«

Begrundelse

Begrundelse

Samråd med ESRB vedrørende foranstaltninger, der træffes af ESMA i ekstraordinære situationer, bør være obligatorisk. Dette vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner. Desuden vil et sådant samråd give ESRB mulighed for dels at foretage en kvalificeret og rettidig vurdering af, om det er nødvendigt at anmode om yderligere oplysninger i en konkret situation med henblik på de potentielle systemiske risici, dels at formulere sådanne eventuelle anmodninger på en pragmatisk og konsistent måde. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 4 (betragtning) og ændringsforslag 10.

Samråd med ESRB vedrørende foranstaltninger, der træffes af ESMA i ekstraordinære situationer, bør være obligatorisk. Dette vil give mulighed for en passende inddragelse af det makroprudentielle perspektiv i de påtænkte interventioner. Desuden vil et sådant samråd give ESRB mulighed for dels at foretage en kvalificeret og rettidig vurdering af, om det er nødvendigt at anmode om yderligere oplysninger i en konkret situation med henblik på de potentielle systemiske risici, dels at formulere sådanne eventuelle anmodninger på en pragmatisk og konsistent måde. Dette ændringsforslag er forbundet med ændringsforslag 4 (betragtning) og ændringsforslag 10.

---

(1)  Fed skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår indsættelse af ny ordlyd. Gennemstregning i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår, at tekst udgår.

1

(2)  20 EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.«

2

(3)  20 EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.«

3

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 23.3.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 91/12

---

Euroens vekselkurs (1)

22. marts 2011

2011/C 91/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4211 |
| JPY | japanske yen | 115,15 |
| DKK | danske kroner | 7,4572 |
| GBP | pund sterling | 0,86780 |
| SEK | svenske kroner | 8,9320 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2843 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9060 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,450 |
| HUF | ungarske forint | 270,43 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7089 |
| PLN | polske zloty | 4,0338 |
| RON | rumænske leu | 4,1288 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,2311 |
| AUD | australske dollar | 1,4039 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3911 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,0763 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9120 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7950 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 597,64 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,8138 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,3039 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3750 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 382,64 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,3010 |
| PHP | filippinske pesos | 61,594 |
| RUB | russiske rubler | 40,0990 |
| THB | thailandske bath | 42,974 |
| BRL | brasilianske real | 2,3655 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,0204 |
| INR | indiske rupee | 63,8860 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4211

JPY

japanske yen

115,15

DKK

danske kroner

7,4572

GBP

pund sterling

0,86780

SEK

svenske kroner

8,9320

CHF

schweiziske franc

1,2843

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9060

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,450

HUF

ungarske forint

270,43

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7089

PLN

polske zloty

4,0338

RON

rumænske leu

4,1288

TRY

tyrkiske lira

2,2311

AUD

australske dollar

1,4039

CAD

canadiske dollar

1,3911

HKD

hongkongske dollar

11,0763

NZD

newzealandske dollar

1,9120

SGD

singaporeanske dollar

1,7950

KRW

sydkoreanske won

1 597,64

ZAR

sydafrikanske rand

9,8138

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,3039

HRK

kroatiske kuna

7,3750

IDR

indonesiske rupiah

12 382,64

MYR

malaysiske ringgit

4,3010

PHP

filippinske pesos

61,594

RUB

russiske rubler

40,0990

THB

thailandske bath

42,974

BRL

brasilianske real

2,3655

MXN

mexicanske pesos

17,0204

INR

indiske rupee

63,8860

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 23.3.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 91/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 91/13

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2011/C 91/03

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Grækenland

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med de relevante rådskonklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Fællesskabet, udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, forudsat at der kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning på nationalt eller europæisk plan.

Udstedende stat: Grækenland

Anledningen til erindringsmønten: Afholdelsen af de særlige olympiske lege i Athen i 2011.

Beskrivelse af designet: I midten af mønten ses symbolet for legene — en strålende sol, som er den kilde til liv, der fremhæver, at de atleter, der deltager i legene, har særlige færdigheder og kræfter. De særlige færdigheder symboliseres ved olivengrenen og kræfterne ved spiralformen i midten af solen. Omkring billedet ses inskriptionen XIII Special Olympics W.S.G. Athens 2011 samt angivelsen af udstedelseslandet Ελληνικη Δημοκρατια. Møntmærket ses mellem disse inskriptioner.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter: 1 million

Udstedelsesdato: Slutningen af andet kvartal 2011

---

(1)  De øvrige nationale sider af de euromønter, der er sat i omløb, kan ses på http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/cash/coins/index_en.htm

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 23.3.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 91/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 91/14

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2011/C 91/04

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Republikken San Marino

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med de relevante rådskonklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Fællesskabet, udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, forudsat at der kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning på nationalt eller europæisk plan.

Udstedende stat: Republikken San Marino

Anledningen til erindringsmønten: 500-året for den italienske maler Giorgio Vasaris fødsel (30. juli 1511-27. juni 1574). Vasari var desuden forfatter, historiker og arkitekt, berømt for sine biografier over italienske kunstnere, og han anses nu for den ideologiske ophavsmand til kunsthistoriske skrifter.

Beskrivelse af designet: Møntens centrale del viser et udsnit af Giorgio Vasaris maleri »Giuditta decapita Oloferne«. Nederst ses årstallene »1511-2011« og til venstre inskriptionen »G. Vasari« og møntmærket »R«; til højre ses inskriptionen »San Marino« og kunstneren Claudia Momonis initialer »CM«.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter:

Udstedelsesdato: Juni 2011

---

(1)  De øvrige nationale sider af de euromønter, der er sat i omløb, kan ses på http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/cash/coins/index_en.htm

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 23.3.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 91/15

---

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 91/05

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»ΠΑΤΑΤΑ ΝΑΞΟΥ« (PATATA NAXOU)

EF-Nr.: EL-PGI-0005-0708-27.06.2008

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Πατάτα Νάξου« (Patata Naxou)

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Grækenland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.6 — | Frugt, grøntsager og korn, uforarbejdet eller forarbejdet |
| --- | --- |

Kategori 1.6 —

Frugt, grøntsager og korn, uforarbejdet eller forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen »Πατάτα Νάξου« (Patata Naxou):

»Patata Naxou« er den spiselige knold af arten Solanum tuberosum. Den kan spises uden videre forarbejdning (spisekartoffel). Knoldstørrelsen er mellem 35 og 65 mm, og formen er rund eller aflang. Skindet er glat og jævnt, farven gul. Hver knold har en snes knopper (»øjne«) på overfladen, og kødet har en karakteristisk hvidgul farve.

»Patata Naxou« er kendetegnet ved at være ens af størrelse med et rent ydre og fri for angreb og sygdomme. Den har et højt tørstofindhold (> 18 %) og et lavt sukkerindhold (< 1 %). Den dyrkes om foråret og kan høstes meget tidligt.

Følgende kartoffelsorter dyrkes inden for det geografiske område Naxos: Liseta, Spunta, Marfona, Vivaldi og Alaska.

På øen Naxos er der i øjeblikket to vækstsæsoner: den tidlige sort lægges fra midten af februar til starten af marts, og den sene sort lægges fra starten af august til de første dage i september. Optagningen af den tidlige sort foregår fra slutningen af maj og til de første ti dage i juli.

3.3.   Råvarer:

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted inden for det afgrænsede geografiske område:

Følgende trin i produktionen foregår inden for det afgrænsede geografiske område: lægning af knolde, dyrkning, optagning og modning.

Disse trin skal foregå inden for det afgrænsede geografiske område, eftersom de lokale kartoffelavlere besidder en kunnen, der gør det muligt at høste tidligt samtidig med, at de lokale miljømæssige forhold (læggetidspunkt og nedbør) udnyttes optimalt. Efter at knoldene er taget op, anvender kartoffelavlerne en særlig teknik, som består i at dække knoldene med halm, for at skindet på knoldene bliver tykkere og dermed mere modstandsdygtig over for transport samtidig med, at eventuelle ydre skader læges.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Mærkningen sker i overensstemmelse med EU-lovgivningen og den græske lovgivning.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

»Patata Naxou« produceres på øen Naxos. Med et areal på 428 km2 er øen det største departement i Kykladerne i Det Ægæiske Hav. Kartoffelarealets størrelse varierer afhængig af dyrkningssæsonen mellem 150 og 170 ha om efteråret til 300 ha om foråret.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

A.

De klimatiske faktorer, som er bestemmende for kvaliteten af »Patata Naxou«, er den lave luftfugtighed og høje temperatur, som forhindrer angreb af Phytophthora sp., som forårsager de største tab i kartoffeldyrkningen. Disse skimmelangreb har gunstige betingelser ved en relativ luftfugtighed på over 90 % og ved temperaturer under 27 °C. De klimatiske forhold på Naxos er derfor i afgørende grad med til at forebygge angreb af denne svampesygdom, som er den alvorligste mod kartoffelplanten, og kombineret med den sjældne forekomst af andre patogener i det geografiske område minimerer de anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler.

Den høje temperatur samtidig med det høje antal solskinstimer på øen Naxos gør, at kartoffelplantens vækstcyklus kan forlænges til hele året, og giver optimale betingelser for knoldenes modning. Endelig fremmer forskellen i nat- og dagtemperaturer knolddannelsen.

B.

Jordlaget på øen er dybt og består af kornet sand og ler, og det indeholder ingen natrium og er ikke udsat for erosion. Jorden indeholder også fosfor og kalium i tilstrækkelig store mængder. Indholdet af magnesium er middelhøjt, og indholdet af organisk materiale er lavt. Sammensætningen af sand og ler giver en god dræning og fremmer en naturlig udvikling af ensartede og regelmæssige knolde.

C.

En anden særlig dyrkningsmetode, som kartoffelavlerne på Naxos anvender, er at lade de høstede knolde modnes på marken uden tildækning. Denne fremgangsmåde består nærmere bestemt i, at efter at knoldene er taget op og i første omgang sorteret for at fjerne fremmedlegemer og beskadigede knolde, anvender regionens kartoffelavlere en teknik, hvor knoldene på marken først dækkes med et lag halm og derefter med kartoffelplanter for at beskytte dem mod solen. I løbet af denne periode modner »Patata Naxou«, får fastere kød og tykkere skind og bliver mere modstandsdygtig over for transport samtidig med, at eventuelle skader på overfladen læges. Denne praksis nedsætter også risikoen for, at knoldenes indhold af glykoalkaloider stiger under den fortsatte håndtering.

5.2.   Produktets egenart:

»Patata Naxou« har opnået høj anseelse på markedet som et produkt af høj kvalitet med stabile egenskaber. Denne anseelse går tilbage til fremkomsten af den moderne græske stat og har bestået i næsten to århundreder. Det er et produkt, der har stor betydning for lokalsamfundet, og som forbindes med øen Naxos. »Patata Naxou« omtales nu også i rejsehåndbøger, i græske og udenlandske medier og i kendte kokkes opskrifter.

Muligheden for tidlig forårshøst af »Patata Naxou« er en egenskab, som giver produktet en særlig høj markedsværdi.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn:

Forbindelsen mellem produktet og området hviler på dets anseelse. Det, som kvalitetsmæssigt adskiller »Patata Naxou« fra andre sorter, kan henføres til de særlige geologiske og klimatiske forhold på Naxos og anvendelsen af dyrkningsmetoder, der er tilpasset de lokale forhold. Dette særkende har givet »Patata Naxou« en særlig anseelse blandt grækere, hvilket bevidnes af, at sorten allerede omtales i første halvdel af 1800-tallet, som er det tidspunkt, hvor kartoffelplanten indførtes til Grækenland.

»Patata Naxou« opnår anseelse i 1841, hvor kartoflen serveredes som en lokal specialitet under kong Ottos besøg på øen. Efterfølgende beskrives kartoffelsorten af Dugit i 1874 som et af de fremragende landbrugsprodukter på Naxos. Mange år senere, i 1911, registreredes ved Grækenlands første landbrugstælling, at der på Naxos blev dyrket kartofler på 111,9 hektar. I 1926 var »Patata Naxou« efterhånden blevet så skattet et produkt, at kommunen Glinado valgte kartoffelplanten som sit byvåben.

Den meget høje kvalitet på kartofler fra Naxos førte til, at den græske stat i 1953 grundlagde det nationale center for produktion af læggekartofler på øen, og at »Patata Naxou« i 1959 blev føjet til listen over statsligt beskyttede produkter. Siden da er »Patata Naxou« blevet et af øens lokale produkter, som fremhæves i græske og udenlandske rejsehåndbøger.

»Patata Naxou« kendes i dag i hele Grækenland, hvilket den megen omtale, den får i tidsskrifts- og avisartikler, vidner om. »Patata Naxou« omtales også i rejsehåndbøger og madmagasiner. Sorten optræder i opskrifter fra kendte græske kokke og omtales af madanmeldere, ligesom den findes på kendte restauranters menukort. De lokale myndigheder på Naxos afholder endvidere hvert år kartoffelfester, en bekræftelse på den anseelse og historiske betydning, som kartoflen har for lokalsamfundet.

»Patata Naxou« er kendetegnet ved at være en sort, der kan høstes meget tidligt. Den anvendte dyrkningsmetode spiller derfor en vigtig rolle, eftersom dyrkningen (lægningen) foretages i de perioder, hvor sæsonnedbøren og tilgangen til vand udnyttes bedst. Det forhold, at »Patata Naxou« er en sort, der kan høstes meget tidligt, giver den en særlig høj markedsværdi, som betyder, at den efterspørges om forsommeren, hvor friske kartofler er sjældne.

Kartoffelavlerne på Naxos foretager en første sortering ude på marken, når kartoflerne er taget op, for at fjerne fremmedlegemer og frasortere beskadigede knolde. Derefter samles knoldene i bunker på marken, hvor de først dækkes med et lag halm og derefter med kartoffelplanter som beskyttelse mod solen. Denne modningsperiode på marken øger produktets holdbarhed. Kartoflen bliver fastere og dens skind tykkere, og den er dermed mere modstandsdygtig over for transport samtidig med, at forskellige skader på overfladen læges. Denne teknik sænker også indholdet af giftige glykolalkaloider.

Luftfugtigheden og de højere temperaturer er endvidere lokale klimaforhold, som begunstiger dyrkningen af »Patata Naxou«. De forhindrer angreb af Phytophthora sp., og dermed minimeres tab som følge af dette alvorlige sygdomsangreb på kartoffelplanten. Dette kombineret med, at der ikke findes mange sygdomsfremkaldende faktorer, begrænser anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. Den høje temperatur og de mange solskinstimer på øen Naxos betyder også, at kartoffelplantens vækstcyklus forlænges til hele året, og at knoldene opnår optimal modning. Endelig fremmer forskellen mellem dag- og nattemperaturer knolddannelsen, og den sandede og lerholdige jord giver god dræning og fremmer en naturlig udvikling af ensartede og regelmæssige knolde.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.minagric.gr/greek/data/ΠΡΟΔΙΑΓΡΑΦΕΣ%20ΠΡΟΪΟΝΤΟΣ%20YPAAT%2016%20ΦΕΒΡΟΥΑΡΙΟΥ%202010.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---