# Uradni list C 45/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.045.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 45 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5412. februar 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.045.slv

Uradni list

Evropske unije

C 45

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5412. februar 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 045/01 | Mnenje Komisije z dne 11. februarja 2011 v skladu s členom 7 Direktive 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede ukrepa prepovedi, ki so ga sprejeli nizozemski organi v zvezi z električno kosilnico znamke Intratuin, tip 07426 MD-2009-156 (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

2011/C 045/01

Mnenje Komisije z dne 11. februarja 2011 v skladu s členom 7 Direktive 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede ukrepa prepovedi, ki so ga sprejeli nizozemski organi v zvezi z električno kosilnico znamke Intratuin, tip 07426 MD-2009-156 (
  1
  )

1

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 045/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6053 – CVC/Apollo/Brit Insurance) (
  1
  ) | 3 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 045/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6053 – CVC/Apollo/Brit Insurance) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 045/03 | Menjalni tečaji eura | 4 |
| | Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti |
| 2011/C 045/04 | Sklep št. H6 z dne 16. decembra 2010 v zvezi z uporabo nekaterih načel glede seštevanja dob v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (
  2
  ) | 5 |
| 2011/C 045/05 | Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 8 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2011/C 045/06 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 12 |
| 2011/C 045/07 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 045/03

Menjalni tečaji eura

4

Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti

2011/C 045/04

Sklep št. H6 z dne 16. decembra 2010 v zvezi z uporabo nekaterih načel glede seštevanja dob v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (
  2
  )

2

5

2011/C 045/05

Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti

8

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2011/C 045/06

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

12

2011/C 045/07

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

18

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 045/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6115 – Steinhoff/Conforama) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 20 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 045/09 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 21 |
| 2011/C 045/10 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 25 |
| 2011/C 045/11 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 28 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 045/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6115 – Steinhoff/Conforama) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

20

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2011/C 045/09

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

21

2011/C 045/10

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

25

2011/C 045/11

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |
| | (2)   Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

(2)   Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/1

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 11. februarja 2011

v skladu s členom 7 Direktive 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede ukrepa prepovedi, ki so ga sprejeli nizozemski organi v zvezi z električno kosilnico znamke Intratuin, tip 07426 MD-2009-156

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 45/01

1.   Obvestilo nizozemskih organov

Člen 2(1) Direktive 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) o približevanju zakonov držav članic o strojih (ki se je uporabljala do 29. decembra 2009) navaja, da države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se stroji, zajeti v Direktivi, lahko dajejo v promet in začnejo uporabljati samo, če ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi in, kadar je to primerno, domačih živali ali premoženja, in če so pravilno nameščeni in vzdrževani ter se uporabljajo za predvideni namen.

Člen 7(1) Direktive določa, da država članica ob ugotovitvi, da stroji z oznako CE, ki se uporabljajo v skladu s predvidenim namenom, lahko ogrozijo varnost ljudi in, kadar je to primerno, domačih živali ali premoženja, sprejme vse ustrezne ukrepe, da take stroje umakne iz prometa, prepove njihovo dajanje v promet, začetek uporabe ali uporabo ali omeji njihov prosti pretok. Država članica takoj obvesti Komisijo o vsakem takem ukrepu ter navede razlog za svojo odločitev.

Nizozemski organi so 3. septembra 2009 obvestili Evropsko komisijo o ukrepu prepovedi, sprejetem v zvezi z dajanjem v promet električne kosilnice znamke Intratuin, tip 07426. Stroje je proizvedla družba YAT Electrical Appliance Co., Kitajska, v EU pa jih je v promet dala družba Intratuin Trade & Logistics, PO Box 228, 3440 AE Woerden, Nizozemska.

Evropski Komisiji je bila poslana naslednja dokumentacija:

| — | certifikat „GS“ št. S 50121261, ki ga je izdal TÜV Rheinland družbi YAT Electrical Appliance Co., Ltd, North Shiwei Road, Yuxin Town, South Lake Zone, 314009, Jiaxing, Zheijang, Kitajska, v zvezi z električno kosilnico tipa YT5124AB, |
| --- | --- |

—

certifikat „GS“ št. S 50121261, ki ga je izdal TÜV Rheinland družbi YAT Electrical Appliance Co., Ltd, North Shiwei Road, Yuxin Town, South Lake Zone, 314009, Jiaxing, Zheijang, Kitajska, v zvezi z električno kosilnico tipa YT5124AB,

| — | certifikat o skladnosti z direktivo o strojih št. AM 50121263 0001, ki ga je izdal TÜV Rheinland za isti tip kosilnice, |
| --- | --- |

—

certifikat o skladnosti z direktivo o strojih št. AM 50121263 0001, ki ga je izdal TÜV Rheinland za isti tip kosilnice,

| — | prodajna pogodba SC0903028, ki jo je izdala družba YAT Electrical Appliance Co., Ltd. 23-25 Maosheng Road, Lianghui Industrypark, Yuyao, Ningbo, Kitajska, ki navaja, da se sklicni številki izdelka YT5124AB in 07426 nanašata na isti tip kosilnice. |
| --- | --- |

—

prodajna pogodba SC0903028, ki jo je izdala družba YAT Electrical Appliance Co., Ltd. 23-25 Maosheng Road, Lianghui Industrypark, Yuyao, Ningbo, Kitajska, ki navaja, da se sklicni številki izdelka YT5124AB in 07426 nanašata na isti tip kosilnice.

V skladu s členom 7(2) Direktive se mora Komisija po posvetovanju z zadevnimi strankami izreči, ali se ji zdi takšen ukrep upravičen ali ne. Če meni, da je ukrep upravičen, obvesti države članice, da lahko sprejmejo vse ustrezne ukrepe v zvezi z zadevnim strojem v skladu s svojimi obveznostmi iz člena 2(1).

2.   Razlogi, ki so jih navedli nizozemski organi

Ukrep, ki so ga sprejeli nizozemski organi, izhaja iz neskladnosti električne kosilnice z naslednjimi bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi 98/37/ES s sklicevanjem na specifikacije usklajenega evropskega standarda EN 60335-2-77:2000 – Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Del 2–77: Posebne zahteve za ročno vodene električne vrtne kosilnice, na katere se nanaša certifikat „GS“ TÜV Rheinland:

„1.3.3 – Tveganje zaradi padajočih in odletelih predmetov in 1.3.7 Preprečevanje tveganja pri gibljivih delih

Kosilnica je predstavljala tveganje za poškodbe, ker je ohišje vrtljivega rezila krožno ploskev rezila presegalo za 0,6 mm namesto za zahtevane 3 mm. To bi lahko zaradi odletelih predmetov povzročilo resne poškodbe.

1.7.4 –   Navodila

Navodila za uporabo niso vsebovala informacij o varni uporabi kosilnice glede košenja na pobočjih in potiskanja/vlečenja nazaj.“

3.   Mnenje Komisije

Mnenje Komisije

Komisija je 30. julija 2010 pisala družbi Intratuin, ki je električno kosilnico Intratuin tipa 07426 dala v promet v EU, in jo pozvala, naj sporoči pripombe glede ukrepa, ki so ga sprejeli nizozemski organi.

Komisija je 30. julija 2010 pisala tudi TÜV Rheinland, ki je izdal certifikata o skladnosti za električno kosilnico tipa YT5124AB, ki naj bi bila enakovredna električni kosilnici tipa 07426, za katero velja nizozemski ukrep.

Družba TÜV Rheinland je v odgovoru z dne 12. avgusta 2010 potrdila, da je izdala certifikata št. S 50121261 in AM 50121263 0001 za električno kosilnico tipa YT5124AB. Navedla je, da na vzorcu, ki so ga preskusili, ni bilo neskladnosti, ki so jih ugotovili nizozemski organi. Navedla je tudi, da ni bila seznanjena z električno kosilnico tipa Intratuin 07426 in ni mogla potrditi, ali se sklicni številki YT5124AB in 07426 nanašata na isti izdelek.

Do danes od družbe Intratuin ni bil prejet odgovor.

Komisija ugotavlja, da ne družba Intratuin ne TÜV Rheinland nista nasprotovala ukrepu nizozemskih organov. Prodajna pogodba med družbama YAT in Intratuin kaže, da so bile električne kosilnice, prodane družbi Intratuin, označene s sklicno številko YT5124AB, tj. sklicno številko, ki jo zajemata certifikata št. S 50121261 in AM 50121263 0001, ki ju je izdal TÜV Rheinland.

Glede na razpoložljivo dokumentacijo Komisija meni, da so nizozemski organi dokazali, da stroj, za katerega velja ukrep prepovedi, ni v skladu z zgoraj navedenimi bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami. Te neskladnosti povzročajo resno tveganje za osebe, ki zadevni stroj uporabljajo.

Zato Komisija po izvedbi predpisanega postopka meni, da je ukrep, ki so ga sprejeli nizozemski organi, upravičen.

V Bruslju, 11. februarja 2011

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 207, 23.7.1998, str. 1.

1

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6053 – CVC/Apollo/Brit Insurance)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 45/02

Komisija se je 19. januarja 2011 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6053. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6053. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. februarja 2011

2011/C 45/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3524 |
| JPY | japonski jen | 113,01 |
| DKK | danska krona | 7,4566 |
| GBP | funt šterling | 0,84570 |
| SEK | švedska krona | 8,8022 |
| CHF | švicarski frank | 1,3163 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9300 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,250 |
| HUF | madžarski forint | 271,67 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7040 |
| PLN | poljski zlot | 3,9193 |
| RON | romunski leu | 4,2583 |
| TRY | turška lira | 2,1575 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3544 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3464 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5411 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7869 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7358 |
| KRW | južnokorejski won | 1 525,88 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,8878 |
| CNY | kitajski juan | 8,9164 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4110 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 107,49 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1413 |
| PHP | filipinski peso | 59,354 |
| RUB | ruski rubelj | 39,6880 |
| THB | tajski bat | 41,722 |
| BRL | brazilski real | 2,2586 |
| MXN | mehiški peso | 16,3513 |
| INR | indijska rupija | 61,7880 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3524

JPY

japonski jen

113,01

DKK

danska krona

7,4566

GBP

funt šterling

0,84570

SEK

švedska krona

8,8022

CHF

švicarski frank

1,3163

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9300

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,250

HUF

madžarski forint

271,67

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7040

PLN

poljski zlot

3,9193

RON

romunski leu

4,2583

TRY

turška lira

2,1575

AUD

avstralski dolar

1,3544

CAD

kanadski dolar

1,3464

HKD

hongkonški dolar

10,5411

NZD

novozelandski dolar

1,7869

SGD

singapurski dolar

1,7358

KRW

južnokorejski won

1 525,88

ZAR

južnoafriški rand

9,8878

CNY

kitajski juan

8,9164

HRK

hrvaška kuna

7,4110

IDR

indonezijska rupija

12 107,49

MYR

malezijski ringit

4,1413

PHP

filipinski peso

59,354

RUB

ruski rubelj

39,6880

THB

tajski bat

41,722

BRL

brazilski real

2,2586

MXN

mehiški peso

16,3513

INR

indijska rupija

61,7880

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/5

---

SKLEP št. H6

z dne 16. decembra 2010

v zvezi z uporabo nekaterih načel glede seštevanja dob v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2011/C 45/04

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z upravljanjem ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

v skladu s pogoji iz drugega pododstavka člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1(t) Uredbe (ES) št. 883/2004 opredeljuje pojem „zavarovalne dobe“. Iz besedila člena 1(t) Uredbe (ES) št. 883/2004 sledi, da so dobe, ki se obravnavajo kot take, enakovredne zavarovalnim dobam ter da ni treba, da so enakovredne dobam plačevanja prispevkov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1(t) Uredbe (ES) št. 883/2004 opredeljuje pojem „zavarovalne dobe“. Iz besedila člena 1(t) Uredbe (ES) št. 883/2004 sledi, da so dobe, ki se obravnavajo kot take, enakovredne zavarovalnim dobam ter da ni treba, da so enakovredne dobam plačevanja prispevkov.

| (2) | Člen 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 določa načelo seštevanja dob. To načelo je treba uporabljati na enoten način, ki vključuje seštevanje dob, ki se po nacionalni zakonodaji štejejo le glede upravičenosti do dajatve ali njenega povečanja. |
| --- | --- |

(2)

Člen 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 določa načelo seštevanja dob. To načelo je treba uporabljati na enoten način, ki vključuje seštevanje dob, ki se po nacionalni zakonodaji štejejo le glede upravičenosti do dajatve ali njenega povečanja.

| (3) | Uvodna izjava 10 Uredbe (ES) št. 883/2004 določa, da načelo izenačitve nekaterih dejstev ali dogodkov ne sme posegati v načelo seštevanja dob. |
| --- | --- |

(3)

Uvodna izjava 10 Uredbe (ES) št. 883/2004 določa, da načelo izenačitve nekaterih dejstev ali dogodkov ne sme posegati v načelo seštevanja dob.

| (4) | Pri uporabi načela seštevanja dob iz člena 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 je treba zagotoviti, da zavarovalne dobe, ki jih sporoči ena država članica, država članica prejemnica sprejme brez dvoma v njihovo kakovost. |
| --- | --- |

(4)

Pri uporabi načela seštevanja dob iz člena 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 je treba zagotoviti, da zavarovalne dobe, ki jih sporoči ena država članica, država članica prejemnica sprejme brez dvoma v njihovo kakovost.

| (5) | Obenem je treba priznati načelo, da države članice obdržijo pristojnost glede določanja nacionalnih pogojev za dodelitev dajatev iz socialne varnosti – pod pogojem, da se ti pogoji uporabljajo na nediskriminatoren način – ter da potrdijo, da v to načelo ne posega načelo seštevanja. Država članica prejemnica mora najprej, kot prvi korak, vse dobe, ki so ji bile sporočene, sprejeti kot take, da premosti morebitne ovire ob pridobitvi pravice, potem, kot drugi korak, pa določiti, ali so izpolnjeni posebni nacionalni pogoji. |
| --- | --- |

(5)

Obenem je treba priznati načelo, da države članice obdržijo pristojnost glede določanja nacionalnih pogojev za dodelitev dajatev iz socialne varnosti – pod pogojem, da se ti pogoji uporabljajo na nediskriminatoren način – ter da potrdijo, da v to načelo ne posega načelo seštevanja. Država članica prejemnica mora najprej, kot prvi korak, vse dobe, ki so ji bile sporočene, sprejeti kot take, da premosti morebitne ovire ob pridobitvi pravice, potem, kot drugi korak, pa določiti, ali so izpolnjeni posebni nacionalni pogoji.

| (6) | Opredelitev pojma „zavarovalne dobe“ v členu 1(t) Uredbe (ES) št. 883/2004 je v primerjavi s členom 1(r) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ostala nespremenjena. |
| --- | --- |

(6)

Opredelitev pojma „zavarovalne dobe“ v členu 1(t) Uredbe (ES) št. 883/2004 je v primerjavi s členom 1(r) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ostala nespremenjena.

| (7) | Ker je cilj tega sklepa zagotoviti pravno varnost, mora veljati le za primere, o katerih se odloča po začetku veljavnosti tega sklepa – |
| --- | --- |

(7)

Ker je cilj tega sklepa zagotoviti pravno varnost, mora veljati le za primere, o katerih se odloča po začetku veljavnosti tega sklepa –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

| 1. | Vse zavarovalne dobe, bodisi dobe plačevanja prispevkov ali dobe, ki se po nacionalni zakonodaji obravnavajo kot enakovredne zavarovalnim dobam, izpolnjujejo opredelitev „zavarovalne dobe“ za namene uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

1.

Vse zavarovalne dobe, bodisi dobe plačevanja prispevkov ali dobe, ki se po nacionalni zakonodaji obravnavajo kot enakovredne zavarovalnim dobam, izpolnjujejo opredelitev „zavarovalne dobe“ za namene uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| 2. | Vse dobe zadevnega zavarovalnega primera po zakonodaji druge države članice se upoštevajo izključno z uporabo načela seštevanja dob iz člena 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 12 Uredbe (ES) št. 987/2009. Načelo seštevanja zahteva, da se dobe, ki jih sporoči druga država članica, seštejejo brez dvoma v njihovo kakovost. |
| --- | --- |

2.

Vse dobe zadevnega zavarovalnega primera po zakonodaji druge države članice se upoštevajo izključno z uporabo načela seštevanja dob iz člena 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 12 Uredbe (ES) št. 987/2009. Načelo seštevanja zahteva, da se dobe, ki jih sporoči druga država članica, seštejejo brez dvoma v njihovo kakovost.

| 3. | Vendar države članice – ob uporabi načela seštevanja iz točke 2 – obdržijo pristojnost glede določanja svojih drugih pogojev za dodelitev dajatev iz socialne varnosti ob upoštevanju člena 5 Uredbe (ES) št. 883/2004, če so ti pogoji uporabljeni na nediskriminatoren način ter na to načelo člen 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 ne vpliva. |
| --- | --- |

3.

Vendar države članice – ob uporabi načela seštevanja iz točke 2 – obdržijo pristojnost glede določanja svojih drugih pogojev za dodelitev dajatev iz socialne varnosti ob upoštevanju člena 5 Uredbe (ES) št. 883/2004, če so ti pogoji uporabljeni na nediskriminatoren način ter na to načelo člen 6 Uredbe (ES) št. 883/2004 ne vpliva.

| 4. | Ta sklep velja le za primere, o katerih se odloča po začetku veljavnosti tega sklepa. |
| --- | --- |

4.

Ta sklep velja le za primere, o katerih se odloča po začetku veljavnosti tega sklepa.

| 5. | Priložena primera o praktični uporabi točk 1, 2 in 3 tega sklepa sta del tega sklepa. |
| --- | --- |

5.

Priložena primera o praktični uporabi točk 1, 2 in 3 tega sklepa sta del tega sklepa.

| 6. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporabljati se začne prvi dan drugega meseca po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporabljati se začne prvi dan drugega meseca po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Predsednik Upravne komisije

Keyina MPEYE

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

PRILOGA

PRIMERA PRAKTIČNE UPORABE TOČK 1, 2 IN 3 TEGA SKLEPA

Primer uporabe točk 1 in 2 Sklepa

Po zakonodaji države članice A ima zavarovana oseba 10-letno dobo plačevanja prispevkov ter 2 leti enakovredne dobe, ki se po njeni zakonodaji šteje samo za izračun.

Kot je navedeno pod točko 1 sklepa, je treba državi članici B sporočiti 12-letno dobo.

Kot je navedeno pod točko 2 (in uvodno izjavo 2) Sklepa, mora država članica B upoštevati to 12-letno dobo kot tako za namen seštevanja.

Primer uporabe točk 2 in 3 Sklepa

Po zakonodaji države članice A ima zavarovana oseba 30 let prispevkov, povezanih z „dejanskim opravljanjem dejavnosti“. Zakonodaja države članice A kot nacionalni pogoj za pokojnino za predčasno upokojitev določa, da mora zadevna oseba dokazati, da je najmanj 35 let plačevala prispevke, povezane z „dejanskim opravljanjem dejavnosti“.

Po zakonodaji države članice B ima zavarovana oseba 2 leti študija (sporočenih kot „enakovredne dobe za študij“) in 3 leta prispevkov, povezanih z „dejanskim opravljanjem dejavnosti“.

Kot je navedeno pod točko 2 Sklepa, mora država članica A upoštevati to 5-letno dobo kot tako za namen seštevanja (prvi korak).

Kot je navedeno pod točko 3 Sklepa, država članica A nato preveri, ali so drugi nacionalni pogoji po njeni zakonodaji izpolnjeni (tukaj „dejansko opravljanje dejavnosti“) in ali se ti pogoji uporabljajo na nediskriminatoren način (drugi korak).

Ker je v državi članici B samo 3 leta prispevkov povezanih z „dejanskim opravljanjem dejavnosti“, po zakonodaji države članice A zahteva po 35-letnem „dejanskem opravljanju dejavnosti“ ni izpolnjena. Na podlagi domneve, da ne obstaja nikakršna (neposredna) diskriminacija na podlagi državljanstva, po zakonodaji države članice A ni treba dodeliti pokojnine za predčasno upokojitev.

---

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/8

---

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI

2011/C 45/05

V povprečnih letnih stroških ni upoštevano znižanje za 20 % iz člena 94(2) in člena (95)2 Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 (1).

Povprečni mesečni neto stroški so bili znižani za 20 %.

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2006

I.   Uporaba člena 94 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene družinskim članom v letu 2006, kakor je navedeno v členu 19(2) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (2), bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov:

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Finska
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, ne glede na starost
  upokojenci, mlajši od 65 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let | 1 167,41 EUR | 77,83 EUR |

Letni

Neto mesečni

Finska
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, ne glede na starost

upokojenci, mlajši od 65 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let

1 167,41 EUR

77,83 EUR

II.   Uporaba člena 95 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2006, v skladu s členoma 28 in 28a Uredbe (EGS) št. 1408/71, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov (od leta 2002 samo na prebivalca
  ):

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Finska
  (na prebivalca)

  upokojenci, stari 65 let in več
  družinski člani upokojencev, stari 65 let in več | 4 540,17 EUR | 302,68 EUR |

Letni

Neto mesečni

Finska
  (na prebivalca)

upokojenci, stari 65 let in več

družinski člani upokojencev, stari 65 let in več

4 540,17 EUR

302,68 EUR

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2007

I.   Uporaba člena 94 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene družinskim članom v letu 2007, kakor je navedeno v členu 19(2) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (3), bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov:

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Ciper | 741,21 EUR | 49,41 EUR |
| Finska
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, ne glede na starost
  upokojenci, mlajši od 65 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let | 1 234,09 EUR | 82,27 EUR |

Letni

Neto mesečni

Ciper

741,21 EUR

49,41 EUR

Finska
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, ne glede na starost

upokojenci, mlajši od 65 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let

1 234,09 EUR

82,27 EUR

II.   Uporaba člena 95 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2007, v skladu s členoma 28 in 28a Uredbe (EGS) št. 1408/71, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov (od leta 2002 samo na prebivalca
  ):

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Ciper | 991,21 EUR | 66,08 EUR |
| Finska
  (na prebivalca)

  upokojenci, stari 65 let in več
  družinski člani upokojencev, stari 65 let in več | 4 762,07 EUR | 317,47 EUR |

Letni

Neto mesečni

Ciper

991,21 EUR

66,08 EUR

Finska
  (na prebivalca)

upokojenci, stari 65 let in več

družinski člani upokojencev, stari 65 let in več

4 762,07 EUR

317,47 EUR

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2008

I.   Uporaba člena 94 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene družinskim članom v letu 2008, kakor je navedeno v členu 19(2) Uredbe (EGS) št. 1408/71, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov:

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Grčija | 1 251,34 EUR | 83,42 EUR |
| Francija | 2 278,83 EUR | 151,92 EUR |
| Latvija | 334,96 LVL | 22,33 LVL |
| Nizozemska
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, ne glede na starost
  upokojenci, mlajši od 65 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let | 1 993,91 EUR | 132,93 EUR |
| Združeno kraljestvo | 1 841,93 GBP | 122,80 GBP |
| Slovaška
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, mlajši od 65 let
  upokojenci, mlajši od 65 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let | 460,99 EUR | 30,73 EUR |
| Finska
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, ne glede na starost
  upokojenci, mlajši od 65 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let | 1 312,09 EUR | 87,47 EUR |

Letni

Neto mesečni

Grčija

1 251,34 EUR

83,42 EUR

Francija

2 278,83 EUR

151,92 EUR

Latvija

334,96 LVL

22,33 LVL

Nizozemska
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, ne glede na starost

upokojenci, mlajši od 65 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let

1 993,91 EUR

132,93 EUR

Združeno kraljestvo

1 841,93 GBP

122,80 GBP

Slovaška
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, mlajši od 65 let

upokojenci, mlajši od 65 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let

460,99 EUR

30,73 EUR

Finska
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, ne glede na starost

upokojenci, mlajši od 65 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let

1 312,09 EUR

87,47 EUR

II.   Uporaba člena 95 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2008, v skladu s členoma 28 in 28a Uredbe (EGS) št. 1408/71, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov (od leta 2002 samo na prebivalca
  ):

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Grčija | 2 532,33 EUR | 168,82 EUR |
| Francija | 5 359,52 EUR | 357,30 EUR |
| Latvija | 398,89 LVL | 26,59 LVL |
| Nizozemska
  (na prebivalca)

  upokojenci, stari 65 let in več
  družinski člani upokojencev, stari 65 let in več | 9 423,45 EUR | 628,23 EUR |
| Združeno kraljestvo | 3 598,65 GBP | 239,91 GBP |
| Slovaška
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, stari 65 let in več
  upokojenci, stari 65 let in več
  družinski člani upokojencev, stari 65 let in več | 1 401,46 EUR | 93,43 EUR |
| Finska
  (na prebivalca)

  upokojenci, stari 65 let in več
  družinski člani upokojencev, stari 65 let in več | 4 893,18 EUR | 326,21 EUR |

Letni

Neto mesečni

Grčija

2 532,33 EUR

168,82 EUR

Francija

5 359,52 EUR

357,30 EUR

Latvija

398,89 LVL

26,59 LVL

Nizozemska
  (na prebivalca)

upokojenci, stari 65 let in več

družinski člani upokojencev, stari 65 let in več

9 423,45 EUR

628,23 EUR

Združeno kraljestvo

3 598,65 GBP

239,91 GBP

Slovaška
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, stari 65 let in več

upokojenci, stari 65 let in več

družinski člani upokojencev, stari 65 let in več

1 401,46 EUR

93,43 EUR

Finska
  (na prebivalca)

upokojenci, stari 65 let in več

družinski člani upokojencev, stari 65 let in več

4 893,18 EUR

326,21 EUR

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2009

I.   Uporaba člena 94 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene družinskim članom v letu 2009, kakor je navedeno v členu 19(2) Uredbe (EGS) št. 1408/71, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov:

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Češka
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, mlajši od 65 let
  upokojenci, mlajši od 65 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let | 15 355,33 CZK | 1 023,69 CZK |
| Estonija
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, mlajši od 63 let
  upokojenci, mlajši od 63 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 63 let | 6 036,14 EEK | 402,41 EEK
  25,72 EUR |
| Španija | 1 244,87 EUR | 82,99 EUR |
| Italija | 2 428,26 EUR | 161,88 EUR |
| Madžarska
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, mlajši od 65 let
  upokojenci, mlajši od 65 let
  družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let | 85 093 HUF | 5 673 HUF |
| Avstrija | 1 828,35 EUR | 121,89 EUR |
| Slovenija (na prebivalca – na družinskega člana delavca) | 722,10 EUR | 48,14 EUR |
| Lihtenštajn | 4 364,82 CHF | 290,99 CHF |
| Norveška | 42 573 NOK | 2 838 NOK |
| Švica | 2 751,28 CHF | 183,42 CHF |

Letni

Neto mesečni

Češka
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, mlajši od 65 let

upokojenci, mlajši od 65 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let

15 355,33 CZK

1 023,69 CZK

Estonija
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, mlajši od 63 let

upokojenci, mlajši od 63 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 63 let

6 036,14 EEK

402,41 EEK

25,72 EUR

Španija

1 244,87 EUR

82,99 EUR

Italija

2 428,26 EUR

161,88 EUR

Madžarska
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, mlajši od 65 let

upokojenci, mlajši od 65 let

družinski člani upokojencev, mlajši od 65 let

85 093 HUF

5 673 HUF

Avstrija

1 828,35 EUR

121,89 EUR

Slovenija (na prebivalca – na družinskega člana delavca)

722,10 EUR

48,14 EUR

Lihtenštajn

4 364,82 CHF

290,99 CHF

Norveška

42 573 NOK

2 838 NOK

Švica

2 751,28 CHF

183,42 CHF

II.   Uporaba člena 95 Uredbe (EGS) št. 574/72

Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2009, v skladu s členoma 28 in 28a Uredbe (EGS) št. 1408/71, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov (od leta 2002 samo na prebivalca
  ):

| | Letni | Neto mesečni |
| --- | --- | --- |
| Češka
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, stari 65 let in več
  upokojenci, stari 65 let in več
  družinski člani upokojencev, stari 65 let in več | 47 454,23 CZK | 3 163,62 CZK |
| Estonija
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, stari 63 let in več
  upokojenci, stari 63 in več
  družinski člani upokojencev, stari 63 let in več | 15 325,26 EEK | 1 021,68 EEK
  65,30 EUR |
| Španija | 3 987,94 EUR | 265,86 EUR |
| Italija | 2 884,01 EUR | 192,27 EUR |
| Madžarska
  (na prebivalca)

  družinski člani delavcev, stari 65 let in več
  upokojenci, stari 65 let in več
  družinski člani upokojencev, stari 65 let in več | 246 892 HUF | 16 459 HUF |
| Avstrija | 4 852,14 EUR | 323,48 EUR |
| Slovenija | 1 896,16 EUR | 126,41 EUR |
| Lihtenštajn | 9 272,22 CHF | 618,15 CHF |
| Norveška | 77 133 NOK | 5 142 NOK |
| Švica | 7 306,32 CHF | 487,09 CHF |

Letni

Neto mesečni

Češka
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, stari 65 let in več

upokojenci, stari 65 let in več

družinski člani upokojencev, stari 65 let in več

47 454,23 CZK

3 163,62 CZK

Estonija
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, stari 63 let in več

upokojenci, stari 63 in več

družinski člani upokojencev, stari 63 let in več

15 325,26 EEK

1 021,68 EEK

65,30 EUR

Španija

3 987,94 EUR

265,86 EUR

Italija

2 884,01 EUR

192,27 EUR

Madžarska
  (na prebivalca)

družinski člani delavcev, stari 65 let in več

upokojenci, stari 65 let in več

družinski člani upokojencev, stari 65 let in več

246 892 HUF

16 459 HUF

Avstrija

4 852,14 EUR

323,48 EUR

Slovenija

1 896,16 EUR

126,41 EUR

Lihtenštajn

9 272,22 CHF

618,15 CHF

Norveška

77 133 NOK

5 142 NOK

Švica

7 306,32 CHF

487,09 CHF

---

(1)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1.

(2)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

(3)  Prim. opombo 2.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/12

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2011/C 45/06

Št. pomoči: XA 160/10

Država članica: Slovaška republika

Regija/organ, ki dodeli pomoč: Všetky regióny v rámci Slovenskej republiky

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Schéma štátnej pomoci na úhradu škôd na poľnohospodárskych plodinách spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe pre mikro, malé a stredné podniky.

Pravna podlaga:

| — | § 5 zákona č. 267/2010 Z. z. z 10. júna 2010 o poskytovaní dotácie na kompenzáciu strát spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, prírodnou katastrofou alebo mimoriadnou udalosťou, |
| --- | --- |

—

§ 5 zákona č. 267/2010 Z. z. z 10. júna 2010 o poskytovaní dotácie na kompenzáciu strát spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, prírodnou katastrofou alebo mimoriadnou udalosťou,

| — | člena 11 in 18 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001, |
| --- | --- |

—

člena 11 in 18 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001,

| — | Priloga I k Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), UL L 214, 9.8.2008, |
| --- | --- |

—

Priloga I k Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), UL L 214, 9.8.2008,

| — | zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. |
| --- | --- |

—

zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Načrtovani znesek pomoči v okviru sheme za leto 2010 znaša 10 milijonov EUR.

Celotni načrtovani znesek pomoči v okviru sheme za obdobje 2010–2013 znaša 40 milijonov EUR.

Največja intenzivnost pomoči: 80 % izgub, če je kmet zavarovan in je sklenil zavarovalno polico, ki krije vsaj 50 % njegove povprečne letne proizvodnje ali prihodka iz proizvodnje zadevnih kmetijskih proizvodov na njegovi kmetiji, ter če zavarovanje krije statistično najverjetnejše vremenske pojave na Slovaškem, kot jih je določil slovaški hidrometeorološki inštitut (Slovenský hydrometeorologický ústav),

90 % izgub, če kmet izvaja svojo dejavnost na območju z omejenimi možnostmi in je sklenil zavarovalno polico, ki krije vsaj 50 % njegove povprečne letne proizvodnje ali prihodka iz proizvodnje zadevnih kmetijskih proizvodov na njegovi kmetiji, ter če zavarovanje krije statistično najpomembnejše vremenske pojave na Slovaškem, kot jih je določil slovaški hidrometeorološki inštitut (Slovenský hydrometeorologický ústav),

40 % izgub, če kmet nima sklenjenega zavarovanja ali je sklenil zavarovanje, ki krije manj kot 50 % njegove povprečne letne proizvodnje ali prihodka od proizvodnje zadevnih kmetijskih proizvodov na njegovi kmetiji,

45 % izgub, če kmet izvaja svojo dejavnost na območju z omejenimi možnostmi ali, če je sklenil zavarovanje, ki krije manj kot 50 % njegove povprečne letne proizvodnje oz. prihodka od proizvodnje zadevnih kmetijskih proizvodov na njegovi kmetiji.

Pomoč se lahko dodeli, če izguba znaša vsaj 2 000 EUR.

Datum začetka izvajanja: Shema začne veljati na dan objave identifikacijske številke prošnje za izvzetje in povzetka informacij na spletni strani Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Shema je objavljena na spletni strani: http://www.land.gov.sk/sk/index.php?navID=161&id=4016

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Shema se preneha uporabljati 31. decembra 2013.

Cilj pomoči: Cilj pomoči je zagotoviti nadomestilo za škodo v primarni proizvodnji kmetijskega gospodarstva zaradi slabih vremenskih razmer, ki se lahko štejejo za naravne katastrofe.

Nadomestila v okviru te sheme pomoči se dodelijo zlasti, če škodo povzročijo:

Slabe vremenske razmere, ki se lahko štejejo za naravno katastrofo, so tiste, ki uničijo več kot 30 % letne povprečne proizvodnje določenega pridelovalca poljščin glede na predhodno triletno obdobje ali triletno povprečje osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjih in najnižjih vnosov za celotno kmetijo.

Zadevni gospodarski sektorji: Razdelek A – kmetijstvo, gozdarstvo in ribolov

01 – Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja SR |
| --- |
| Dobrovičova, 12 |
| 812 66 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |
| Tel. +421 259266111 |

Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja SR

Dobrovičova, 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tel. +421 259266111

Spletni naslov: http://www.land.gov.sk/sk/index.php?navID=161&id=4016

Drugi podatki: „Slabe vremenske razmere, ki jih lahko štejemo za naravne nesreče“ pomeni vremenske pojave, kot so zmrzal, toča, led, dež ali suša, ki uničijo več kot 30 % povprečne letne proizvodnje določenega kmeta, dosežene v predhodnem triletnem obdobju, ali triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjih in najnižjih vnosov. Za upravičene se torej štejejo naslednji stroški:

Izguba (zmanjšanje prihodka) se izračuna s pomnožitvijo povprečne letne količine, proizvedene v predhodnem triletnem obdobju (ali triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez upoštevanja let z najvišjim in najnižjim vnosom), s povprečno prodajno ceno. Nato se odšteje količina proizvoda, proizvedenega v letu, ko so bile slabe vremenske razmere, pomnožena s povprečno prodajno ceno v zadevnem letu. Od tako izračunane izgube se zmanjšajo za vsote, odštete v okviru zavarovalne sheme, in stroške, ki niso nastali zaradi slabih vremenskih razmer. Izračun se izvede na ravni posamezne kmetije.

Pomoč mora biti v skladu z vsemi zahtevami iz člena 2(8) in člena 11 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001.

Št. pomoči: XA 190/10

Država članica: Nizozemska

Regija: —

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Subsidie Gebiedscoöperatie Oregional

Pravna podlaga: Besluit Milieusubsidies

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 1 milijon EUR

Največja intenzivnost pomoči: Za ta ukrep pomoči bo največja intenzivnost pomoči 100 % upravičenih stroškov (glej pod cilj pomoči).

Datum začetka izvajanja: 15. oktober 2010. Izvajanje se bo začelo po objavi v Uradnem listu Evropske unije, kot je določeno v členu 18(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Individualna pomoč bo dodeljena v štirih obrokih v obdobju 2010–2013.

Cilj pomoči: Glavni cilj ukrepa pomoči je podpora malim in srednje velikim podjetjem. Drugi cilj pa je prek zadruge Gebiedscoöperatie Oregional prodajati trajnostne regionalne kmetijske proizvode na strukturno ustrezen način v naslednjih treh letih v regiji Nijmegen. Najbolj kočljivo vprašanje pri tem je ustvarjanje ravnovesja med oskrbo z regionalnimi proizvodi in povpraševanjem po njih. Cilj subvencioniranega projekta je odpraviti ozka grla, da je mogoče ustrezno zadostiti povpraševanju po trajnostnih regionalnih kmetijskih proizvodih, zlasti v negovalnih ustanovah, šolah/univerzah, menzah podjetij ter hotelih, restavracijah in barih.

Uporabljajo se naslednji členi Uredbe (ES) št. 857/2006:

Člen 14 – Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov

Do subvencije so upravičeni naslednji stroški:

| — | 100 % stroškov za tržne raziskave, zasnovo in oblikovanje proizvoda, |
| --- | --- |

—

100 % stroškov za tržne raziskave, zasnovo in oblikovanje proizvoda,

| — | 100 % stroškov za uvedbo sistemov zagotavljanja kakovosti, |
| --- | --- |

—

100 % stroškov za uvedbo sistemov zagotavljanja kakovosti,

| — | 100 % stroškov usposabljanja osebja za uporabo sistemov zagotavljanja kakovosti, |
| --- | --- |

—

100 % stroškov usposabljanja osebja za uporabo sistemov zagotavljanja kakovosti,

| — | 100 % stroškov, ki jih zaračunajo priznani certifikacijski organi za prvo potrditev sistemov zagotavljanja kakovosti in podobnih sistemov. |
| --- | --- |

—

100 % stroškov, ki jih zaračunajo priznani certifikacijski organi za prvo potrditev sistemov zagotavljanja kakovosti in podobnih sistemov.

Člen 15 – Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju

Do subvencije so upravičeni naslednji stroški:

| — | stroški izobraževanja in usposabljanja kmetov in delavcev na kmetijskem gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

stroški izobraževanja in usposabljanja kmetov in delavcev na kmetijskem gospodarstvu,

| — | stroški svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, ki ne spadajo med trajne ali občasne dejavnosti niti niso v zvezi z običajnimi operativnimi stroški podjetja, |
| --- | --- |

—

stroški svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, ki ne spadajo med trajne ali občasne dejavnosti niti niso v zvezi z običajnimi operativnimi stroški podjetja,

| — | stroški organizacije forumov za izmenjavo znanj med gospodarstvi, tekmovanj, razstav in sejmov ter sodelovanja na njih, |
| --- | --- |

—

stroški organizacije forumov za izmenjavo znanj med gospodarstvi, tekmovanj, razstav in sejmov ter sodelovanja na njih,

| — | stroški razširjanja znanstvenih dognanj, |
| --- | --- |

—

stroški razširjanja znanstvenih dognanj,

| — | stroški publikacij, kot so katalogi ali spletišča, ki predstavljajo dejanske podatke o proizvajalcih iz dane regije ali proizvajalcih danega proizvoda, če so informacije in predstavitev nevtralne in imajo zadevni proizvajalci enake možnosti, da so predstavljeni v publikaciji. |
| --- | --- |

—

stroški publikacij, kot so katalogi ali spletišča, ki predstavljajo dejanske podatke o proizvajalcih iz dane regije ali proizvajalcih danega proizvoda, če so informacije in predstavitev nevtralne in imajo zadevni proizvajalci enake možnosti, da so predstavljeni v publikaciji.

Zadevni gospodarski sektorji: Vsa mala in srednje velika kmetijska podjetja, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministerie van VROM |
| --- |
| Postbus 20951 |
| 2500 EZ Den Haag |
| NEDERLAND |

Ministerie van VROM

Postbus 20951

2500 EZ Den Haag

NEDERLAND

Spletni naslov: http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/besluiten/2010/10/01/verstrekking-subsidie-project-duurzaam-inkopen-van-regionale-producten.html

Drugi podatki: Za podeljevanje te subvencije se bo poleg Uredbe (ES) št. 1857/2006 uporabljala tudi Uredba (ES) št. 800/2008 (uredba o splošnih skupinskih izjemah). Znesek subvencije 1 milijon EUR bo večinoma porabljen za kmetijska podjetja. Preostanek bo porabljen za mala in srednje velika podjetja.

Vnaprej ni mogoče povedati, katera podjetja bodo prejela pomoč.

Št. pomoči: XA 191/10

Država članica: Italija

Regija: Lombardia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Misure regionali di sostegno degli allevamenti suinicolo colpiti da virus della malattia vescicolare dei suini — indennizzi per mancato reddito per sospensione delle fecondazioni

Pravna podlaga: DGR n. 581 del 6.10.2010«Misure regionali di sostegno degli allevamenti suinicolo colpiti da virus della malattia vescicolare dei suini — indennizzi per mancato reddito per sospensione delle fecondazioni»

L.R. 31/2008 (Testo unico Leggi Agricoltura) art. 18

Decreto DG Sanità n. 6929 del 26.6.2007

Decreto DG Sanità n. 9348 del 27.8.2007

Provvedimento DG Sanità prot. H1.2007.0046390 del 29.10.2007«Malattia vescicolare dei suini – intervento straordinario»

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 2 000 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006 se krije do 100 % upravičenih stroškov.

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave identifikacijske številke prošnje za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja Evropske komisije.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Shema preneha veljati 31. decembra 2011.

Cilj pomoči: Pomoč za nadomestilo rejcem za izgubo dobička zaradi opustitve osemenitve na račun ukrepov zdravstvenega organa, da iztrebijo prašičjo vesikularno bolezen.

Zadevni gospodarski sektorji: A10406 – Reja prašičev

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Lombardia |
| --- |
| DG Agricoltura |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia

DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Spletni naslov: (glejte „Drugi podatki“ spodaj)

Drugi podatki: http://www.regione.lombardia.it, kliknite na naslednje povezave v naslednjem zaporedju: „Settori e politiche“, „Agricoltura“, „Argomenti“, „Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto“.

Št. pomoči: XA 196/10

Država članica: Italija

Regija: Basilicata

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Sostegno delle aziende agricole per l'abbattimento di frutteti colpiti da Sharka

Pravna podlaga:

| — | Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti, in zlasti člen 16(1). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti, in zlasti člen 16(1).

| — | legge 1 luglio 1997, n. 206 Norme in favore delle produzioni agricole danneggiate da organismi nocivi, |
| --- | --- |

—

legge 1 luglio 1997, n. 206 Norme in favore delle produzioni agricole danneggiate da organismi nocivi,

| — | decreto del ministero delle politiche agricole, alimentari e forestali del 28 luglio 2009 recante lotta obbligatoria per il controllo del virus Plum pox virus (PPV), agente della «Vaiolatura delle drupacee» (Sharka), |
| --- | --- |

—

decreto del ministero delle politiche agricole, alimentari e forestali del 28 luglio 2009 recante lotta obbligatoria per il controllo del virus Plum pox virus (PPV), agente della «Vaiolatura delle drupacee» (Sharka),

| — | delibera di Giunta Regionale n. 1591 del 21 settembre 2010 avente per oggetto: |
| --- | --- |

—

delibera di Giunta Regionale n. 1591 del 21 settembre 2010 avente per oggetto:

Misure regionali di sostegno delle aziende frutticole colpite da Vaiolatura delle drupacee (Sharka), causate dall’agente patogeno Plum pox virus. Approvazione criteri e modulistica e contestuale apertura bando. Anno 2010.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Celotni proračun sheme pomoči za obdobje od 1. novembra 2010 do 30. aprila 2011 znaša 328 000,00 EUR.

Največja intenzivnost pomoči: Pomoč se izračuna izključno glede na tržno vrednost uničenih rastlin in izgubo dohodka zaradi obveznosti karantene in težav pri ponovni zasaditvi. Zneski nadomestila so določeni v naslednji razpredelnici:

Najmanjši znesek, ki se plača posameznemu upravičencu, znaša 250,00 EUR. Za nižje zneske se pomoč ne dodeli.

Datum začetka izvajanja: Od 1. novembra 2010.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 30. aprila 2011.

Cilj pomoči: Virus (Plum pox virus), ki povzroča bolezen šarko, je dokazano škodljiv organizem, ki zahteva karanteno. Prepoved njenega vnosa in širjenja v Evropsko unijo in Italijo določata Uredba Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 in zakonodajna odredba št. 214 z dne 19. avgusta 2005.

Zaradi resnosti te bolezni je ministrstvo za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko izdalo odredbo z dne 28. julija 2009 o obveznem zatiranju virusa Plum pox (PPV), ki povzroča šarko.

Cilj ukrepov pomoči je izkoreninjenje okužbe rastlin in nasadov.

V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006 se je Italija odločila, da obvaruje regijsko sadjarstvo s tem, da nadaljuje delo iz let 2008 in 2009 ter vzpostavi shemo pomoči za nadomestila stroškov sadjarjem za izkoreninjenje žarišč bolezni. Pomoč se izračuna izključno glede na tržno vrednost uničenih rastlin in izgubo dohodka zaradi obveznosti karantene in težav pri ponovni zasaditvi.

Zadevni gospodarski sektorji: Nasadi marelic, breskev in nektarin.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Regione Basilicata – Dipartimento agricoltura, sviluppo rurale, economia montana

Spletni naslov: http://www.regione.basilicata.it/giunta/site/giunta/department.jsp?dep=100049&area=111544&otype=1058&id=538603

Drugi podatki: V letu 2010 je bilo za skupno 12 nasadov na področju 22 hektarov uradno potrjeno, da so bili okuženi s šarko in nemudoma izkoreninjeni.

Št. pomoči: XA 198/10

Država članica: Italija

Regija: Sardegna

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Legge regionale 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23 (aiuti per i danni alla produzione agricola).

Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1o gennaio 2009-31 dicembre 2010. Spesa 300 000 EUR.

Pravna podlaga: L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23

Deliberazione della Giunta regionale n. 32/25 del 15.9.2010 recante «Aiuti per la perdita di reddito a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1o gennaio 2009-31 dicembre 2010». Spesa 300 000 EUR.

Deliberazione della Giunta regionale n. 13/26 del 4 marzo 2008 — All. B

Deliberazione della Giunta regionale n. 34/19 del 19 giugno 2008 — All. B

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Načrtovani finančni izdatek za pomoč za nadomestilo izgub iz let 2009 in 2010 znaša 300 000,00 EUR.

Največja intenzivnost pomoči: Pomoč za izgubo dohodka:

100 % izgube dohodka, izračunane po postopku iz točke 2 izvedbenih pravil iz Priloge B k odloku št. 34/19 z dne 19. junija 2008.

Datum začetka izvajanja: Shema pomoči se izvaja od dneva objave številke vpisa zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Za leto 2009: do 31. decembra 2012.

Za leto 2010: do 31. decembra 2013.

Cilj pomoči: Pomoč za izgubo dohodka se uporabi v smislu člena 10(2)(a)(ii) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Zadevni gospodarski sektorji: Reja živali: govedo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Spletni naslov:

| | deliberazione n. 32/25 del 15 settembre 2009:
  http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20100920141740.pdf |
| --- | --- |

deliberazione n. 32/25 del 15 settembre 2009:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20100920141740.pdf

| | deliberazione n. 13/26 del 4 marzo 2008:
  http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104215.pdf |
| --- | --- |

deliberazione n. 13/26 del 4 marzo 2008:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104215.pdf

| | allegato B:
  http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104251.pdf |
| --- | --- |

allegato B:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104251.pdf

| | deliberazione n. 34/19 del 19 giugno 2008:
  http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080619175155.pdf |
| --- | --- |

deliberazione n. 34/19 del 19 giugno 2008:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080619175155.pdf

| | allegato B:
  http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624123014.pdf |
| --- | --- |

allegato B:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624123014.pdf

Drugi podatki: Pomoč je namenjena lastnikom govedorejskih gospodarstev v zadevni deželi, na katerih je izbruhnila goveja tuberkuloza, in sicer za nadomestilo izgub zaradi uporabe naslednjih omejitvenih ukrepov, ki so jih uvedli organi javnega zdravstva za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2010:

prepoved parjenja (kar povzroči zmanjšanje števila rojstev telet = zmanjšanje proizvodnje mesa = izpad dohodka),

prepoved obnovitve črede (zaradi tega je težko obnoviti čredo po obveznem zakolu živali, kar povzroči zmanjšanje števila rojstev telet = zmanjšanje proizvodnje mesa = izpad dohodka).

Ponavadi kmetijska gospodarstva z ekstenzivno in polekstenzvno rejo, ki jim je namenjena pomoč, nimajo stroškov z nabavo hrane za živali in krme, ki prihaja od zunaj, saj se odrasle živali, plemenske samice in biki, v glavnem prehranjujejo s pašo, tako da je gostota glav velikih živali na hektar izračunana na podlagi naravnih krmnih virov, teleta pa se hranijo z materinim mlekom in se po odstavitvi prodajo.

Zato se proizvodni stroški, ki jih zaradi zgoraj navedenih omejitev ne nosi kmetijstvo gospodarstvo, ne odštejejo od zneska pomoči.

Morebitni zneski, ki so jih živinorejci morda prejeli v okviru neobveznih ali obveznih zavarovalnih shem, se odštejejo od zneska pomoči.

Bianca CARBONI

Direttore Servizio sostegno delle imprese agricole e sviluppo delle competenze

---

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/18

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2011/C 45/07

Št. pomoči: XA 202/10

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Freie und Hansestadt Hamburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Richtlinie für die Gewährung von Beihilfen für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit vom Serotyp 8 (BTV 8) bei Rindern, Schafen, Ziegen und sonstigen empfänglichen Tieren (BTV 8-Beihilfe-Richtlinie)

Pravna podlaga: § 7 Absatz 1 Nummer 3 des Hamburgischen Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz vom 6. Februar 2007 (HmbGVBl. S. 68), zuletzt geändert am 6. April 2010 (HmbGVBl. S. 260)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni proračun za dodeljevanje pomoči v okviru sheme pomoči BTV-8 je ocenjen na 7 500 EUR.

Največja intenzivnost pomoči: 100 % stroškov cepiva

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave sheme pomoči s strani Evropske komisije

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006 za boj proti bolezni modrikastega jezika (serotip 8).

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetje (samo za majhna in srednje velika podjetja v skladu s Prilogo I Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3)), ki imajo v posesti živali, dovzetne za bolezen modrikastega jezika serotipa 8.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Behörde für Soziales, Familie, Gesundheit und Verbraucherschutz Fachabteilung Lebensmittelsicherheit und Veterinärwesen |
| --- |
| Billstraße 80 |
| 20539 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Behörde für Soziales, Familie, Gesundheit und Verbraucherschutz Fachabteilung Lebensmittelsicherheit und Veterinärwesen

Billstraße 80

20539 Hamburg

DEUTSCHLAND

Spletni naslov: http://www.hamburg.de/contentblob/1371778/data/beihilfe-blauzungenkrankheit.pdf

Drugi podatki: —

Št. pomoči: XA 203/10

Država članica: Nemčija

Regija: Vse dežele

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Maßnahmen zur Verbesserung der genetischen Qualität landwirtschaftlicher Nutztiere

Pravna podlaga: Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes (GAK) für den Zeitraum 2010-2013“

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 20 milijonov EUR

Največja intenzivnost pomoči: 60 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Člen 16 – Spodbujanje reje živine v plodni dobi

Upravičeni stroški so tisti, ki jih je imel kmet za:

redno in načrtovano identifikacijo značilnosti, na katere lahko vpliva vzreja kot del vzrejnih programov priznanih združenj rejcev ali za primerjanja različnih vzrejnih shem in programov križanja, ki jih taka združenja nudijo, ter zbiranja, analizo znotraj farm (za vzrejne programe) in oceno parametrov zdravja živali, pogojev reje, krmljenjem živali in operativnim upravljanjem,

obdelavo in posredovanje zbranih podatkov za svetovanje v zvezi z izboljšanjem zdravja živali in dobrega počutja živali ter standardov varstva okolja,

preprečevanjem onesnaževanja in proizvodnjo blaga, ki ni škodljivo zdravju,

obdelavo podatkov, zbranih za vzpostavitev genetske kakovosti živali, da bi omogočili boljšo rejo in ohranili gensko pestrost.

Zadevni gospodarski sektorji: Reja živine v plodni dobi (govedo, prašiči, ovce)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Agrarministerien der Länder

Spletni naslov: http://www.bmelv.de/cln_181/sid_971CCA44FC3F68E872B1F27075851F06/SharedDocs/Downloads/Landwirtschaft/Foerderung/Rahmenplan2010-2013.pdf?blob=publicationFile

Drugi podatki: —

Št. pomoči: XA 204/10

Država članica: Nemčija

Regija: Thüringen (DEG0)

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse

Pravna podlaga: § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz – ThürTierSG-) in der Fassung vom 30. März 2010 (GVBl. 2010, S. 89) in Verbindung mit der Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung in der Fassung der 3. Änderungssatzung vom 30. September 2010)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Celotna pomoč znaša približno 3,151 milijona EUR

Največja intenzivnost pomoči: Do 100 %

Datum začetka izvajanja: Od 1. januarja 2011, vendar ne pred dodelitvijo identifikacijske številke, ki jo dodeli Evropska komisija.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči:

| — | Nadomestilo kmetkom za stroške izkoreninjenja in preprečevanja bolezni živali, ki nastanejo s stroški zdravstvenih pregledov, testiranj in drugih ukrepov za zgodnje odkrivanje bolezni, nakupa in uporabo cepiv ali zdravil v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006






  — | člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006, |
| --- | --- | --- |

—

Nadomestilo kmetkom za stroške izkoreninjenja in preprečevanja bolezni živali, ki nastanejo s stroški zdravstvenih pregledov, testiranj in drugih ukrepov za zgodnje odkrivanje bolezni, nakupa in uporabo cepiv ali zdravil v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006

—

člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006,

| — | Nadomestilo kmetom za izgube, ki jih povzročijo bolezni živali v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006






  — | člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006, |
| --- | --- | --- |

—

Nadomestilo kmetom za izgube, ki jih povzročijo bolezni živali v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006

—

člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006,

Upravičeni stroški: glej Prilogo 1 k Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Zadevni gospodarski sektorji: Živinoreja (sektor NACE A104)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Victor-Goerttler-Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-naslov: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Victor-Goerttler-Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-naslov: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Spletni naslov: Thüringer Tierseuchenkasse aid statutes (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de/Download/Beihilfesatzung2011.pdf

Drugi podatki: —

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/20

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6115 – Steinhoff/Conforama)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 45/08

| 1. | Komisija je 3. februarja 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Steinhoff International Holdings Limited („Steinhoff“, Južna Afrika) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad skupino Conforama („Conforama“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 3. februarja 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Steinhoff International Holdings Limited („Steinhoff“, Južna Afrika) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad skupino Conforama („Conforama“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Steinhoff: proizvodnja ter vele- in maloprodaja pohištva ter gospodinjskih potrebščin, logistika in skladiščenje, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Steinhoff: proizvodnja ter vele- in maloprodaja pohištva ter gospodinjskih potrebščin, logistika in skladiščenje,

| — | za Conforama: maloprodaja pohištva, gospodinjskih aparatov, okrasnih izdelkov, elektronskih naprav in potrošne elektronike. |
| --- | --- |

—

za Conforama: maloprodaja pohištva, gospodinjskih aparatov, okrasnih izdelkov, elektronskih naprav in potrošne elektronike.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6115 – Steinhoff/Conforama na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6115 – Steinhoff/Conforama na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/21

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 45/09

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„NATIVE SHETLAND WOOL“

ES št.: UK-PDO-0005-0737-19.01.2009

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Native Shetland Wool“

2.   Država članica ali tretja država:

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 3.6 | Volna |
| --- | --- |

Skupina 3.6

Volna

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Volna „Native Shetland Wool“ se mora pridobivati od čistopasemskih shetlandskih ovc, ki se gojijo v ekoloških obratih na Shetlandskih otokih v skladu z ekološkimi standardi. Runo ene ovce je težko od 1 do 2 kg. Lahko je belo in različnih odtenkov naravnih barv, od črne in rjave do sive.

Ovce se gojijo na hribovitem opredeljenem geografskem območju in se strižejo od julija do avgusta. Strižejo se lahko strojno ali ročno, dlaka pa se lahko odstrani tudi z ročnim puljenjem.

Faze postopka, ki se izvajajo v skladu s svetovnim standardom za organski tekstil (GOTS), so:

—   pranje– pranje volne je bistven prvi korak pri pridobivanju visokokakovostnega proizvoda. Volna se opere po kratkem ali dolgem programu pranja pri natančno določenih temperaturah od 20 do 25 °C,

—   prebiranje in ločevanje– volna se nato prebere, da se fina vlakna ločijo od grobih in da se odstranijo morebitni preostali drobci rastlin, kot so seno in semena,

—   mikanje– mikalnik je glavni del obrata za predelavo vlaken. Mikalnik zajame naključen šop vlaken in jih spremeni v neskončen pramen, iz katerega se oblikuje koprena za izdelavo klobučevine ali pa se vlakna združijo, pri čemer nastane predpreja,

—   predenje– sistem predenja se deli na dva dela: raztezanje in zvijanje predpreje, da se oblikuje preja različne teže in debeline. Preja se nato navije na tulce, s katerih se lahko zvije v klobčiče,

—   izdelava klobučevine– s strojem za izdelavo klobučevine se iz posameznih vlaken izdela klobučevina ali koprena. Prilagodljiv pokrov stroja omogoča uporabo različno debelih vlaken, ki se s stiskanjem in stresanjem mokrih vlaken prepletajo, tako da nastane klobučevina (koprena).

Zajeti proizvodi vključujejo prejo, ki je navita v klobčiče, in klobučevino ali kopreno.

Volna ima posebne značilnosti, in sicer je zanjo značilno, da je mehka, vzdržljiva in prožna ter da zagotavlja toplotno zaščito. Vlakna so sestavljena iz nadlanke, dolge več centimetrov, in zelo fine podlanke. Vlakna so povprečno dolga od 5 do 10 cm in imajo povprečen premer 29,9 mikronov.

| Opis | Povprečna dolžina vlaken | Povprečen premer vlaken (v mikronih) | Otip | Barva | Teža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| shetlandsko bela | 5–10 cm | 29,9 | mehka in svilnata | bela | 1–2 kg |
| shetlandsko rjava | 5–10 cm | 29,9 | mehka in svilnata | rjava | 1–2 kg |
| shetlandsko srnje rjava | 5–10 cm | 29,9 | mehka in svilnata | srnje rjava | 1–2 kg |
| shetlandsko siva | 5–10 cm | 29,9 | mehka in svilnata | siva | 1–2 kg |
| shetlandsko črna | 5–10 cm | 29,9 | mehka in svilnata | črna | 1–2 kg |

Opis

Povprečna dolžina vlaken

Povprečen premer vlaken (v mikronih)

Otip

Barva

Teža

shetlandsko bela

5–10 cm

29,9

mehka in svilnata

bela

1–2 kg

shetlandsko rjava

5–10 cm

29,9

mehka in svilnata

rjava

1–2 kg

shetlandsko srnje rjava

5–10 cm

29,9

mehka in svilnata

srnje rjava

1–2 kg

shetlandsko siva

5–10 cm

29,9

mehka in svilnata

siva

1–2 kg

shetlandsko črna

5–10 cm

29,9

mehka in svilnata

črna

1–2 kg

Volna je edinstvena na otip, ker daje občutek mehkobe, vzdržljivosti in prožnosti. Prožnost je posledica značilne kodraste in valovite dlake shetlandskih ovc (ki ni tako gosta kot na primer pri pasmi merino).

Osnovne naravne barve shetlandske volne so bela, shetlandsko rjava (rdeče rjava), srnje rjava, temno siva in shetlandsko črna (temno rjava). Shetlandske ovce imajo na kožuhih značilne naravne vzorce. Zato je lahko runo ene ovce v več različnih odtenkih naravnih barv. Shetlandska volna je ena od najmehkejših znanih vrst volne. Zvije in obdela se lahko v različno debelo prejo za tkanje in pletenje.

Ta uporaba je značilna za volno, pridobljeno na Shetlandskih otokih od avtohtone shetlandske pasme, po kateri je dobila ime, za katerega se zahteva zaščita geografske označbe. Vlagatelji se zavedajo, da se ekološko pridelana volna ovc shetlandske pasme pridobiva tudi zunaj opredeljenega območja.

3.3   Surovine:

Volna „Native Shetland Wool“ se mora pridobivati od čistopasemskih shetlandskih ovc, ki se gojijo v ekoloških obratih na Shetlandskih otokih, ki ustrezajo ekološkim standardom. Predelana volna mora ustrezati svetovnemu standardu za organski tekstil (GOTS).

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Se ne uporablja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Volna „Native Shetland Wool“ mora izvirati od čistopasemskih shetlandskih ovc, ki se v skladu z ekološkimi standardi gojijo na Shetlandskih otokih. Postopki za proizvodnjo preje se morajo prav tako izvajati na teh otokih. Ti postopki vključujejo:

| — | pranje, |
| --- | --- |

—

pranje,

| — | prebiranje, |
| --- | --- |

—

prebiranje,

| — | ločevanje, |
| --- | --- |

—

ločevanje,

| — | mikanje, |
| --- | --- |

—

mikanje,

| — | predenje, |
| --- | --- |

—

predenje,

| — | izdelavo klobučevine. |
| --- | --- |

—

izdelavo klobučevine.

Ko je preja izdelana, se lahko proda na otokih ali zunaj otokov za nadaljnjo predelavo v poslovnih obratih ali za domačo uporabo.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Se ne uporabljajo.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Poleg znaka EU za zaščiteno označbo porekla so na označbi „Native Shetland Wool“ dovoljeni drugi znaki ali logotipi, vključno z oznakami zasebnih shem certificiranja, za katere ima proizvod izpolnjene pogoje, če se s tem ne zavaja potrošnikov.

Ime „Native Shetland Wool“ se zaščiti v skladu z veljavnimi predpisi Unije. Uporaba nazivov, kot sta „Shetland wool“ in „Shetland organic wool“, za označevanje proizvodov, ki so povezani s to pasmo, vendar ne izhajajo z geografskega območja, ni v nasprotju s pogoji registracije za označbo ZOP „Native Shetland Wool“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Shetlandski otoki.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Avtohtone shetlandske ovce iz ekološke reje se gojijo le v ekoloških obratih na Shetlandskih otokih. Podnebje na Shetlandskih otokih je zelo ostro, tla pa so na splošno zelo nerodovitna. Zato so se shetlandske ovce v vsaj 5 000 letih prilagodile življenju v posebnih razmerah. V tem posebnem podnebju in okolju se je razvila pasma ovc, ki živijo na nekultiviranih pobočjih in otokih. Pasejo se po vresiščih v notranjosti otokov, na obmorskih pašnikih in številnih majhnih otokih ob obali.

5.2   Posebnost proizvoda:

Za to edinstveno volno avtohtonih ovc je značilno, da je mehka, vzdržljiva in prožna ter da zagotavlja toplotno zaščito. Vlakna volne so sestavljena iz dolge nadlanke (za zaščito pred močnim dežjem) in zelo fine podlanke, ki ščiti ovce pred mrzlim vetrom. Zelo malo vrst tako lahke preje, proizvedene iz 100-odstotnih volnenih vlaken, ima tipične značilnosti, zaradi katerih je volna tako mehka na otip. Posebna kodravost surovih vlaken volne daje preji značilno prožnost.

Povpraševanje po teh posebnih vlaknih je veliko na različnih področjih. Vlakna zagotavljajo odlično toplotno zaščito in so se uporabila na več znamenitih odpravah na južni ali severni tečaj in v Himalajo, ker zelo dobro zadržujejo toploto.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda:

Shetlandske ovce so že dolgo cenjene zaradi izredno fine volne. So temelj pomembne tekstilne industrije na Shetlandskih otokih. Volna je zelo fina in primerljiva z volno merino, njena kakovost pa je že dolgo priznana. Kakovost in edinstvene značilnosti volne „Native Shetland Wool“ so rezultat naravnega razvoja avtohtone pasme, ki se je prilagodila geografskim pogojem na Shetlandskih otokih.

Runo, kosti in ovčja koža so se uporabljali kot surovine za izdelavo različnih predmetov, ki so bili potrebni za preživetje. Delčki kosti in drobno orodje, ki so jih našli na tem območju in izvirajo iz obdobja od železne dobe do 13. stoletja, potrjujejo, da so se na Shetlandskih otokih vedno gojile ovce. Priseljenci z Norveške so v 9. stoletju pripeljali svojo pasmo ovc, da so imeli mleko, meso in drobovino za hrano. Ker so bile ovce na Shetlandskih otokih ločene od drugih pasem, se je razvila prepoznavna otoška pasma, tj. shetlandska ovca, ki je znana kot vir shetlandske volne. Leta 1790 so posebno kakovost shetlandske volne spoznali tudi prebivalci preostale Škotske, potem ko so bili vzorci poslani v Edinburg in sprejeti z navdušenjem. Takrat je bilo ustanovljeno društvo za britansko volno, katerega cilj je bil izboljšanje standardov ovčjereje in pridelave volne.

Danes različne naravne barve shetlandskega runa in preje zadostijo potrebam po ekološko pridelani preji brez uporabe kemičnih barvil na trgu. Shetlandska volna ima zdaj zaradi edinstvenih značilnosti zelo stabilen položaj na veliko izvoznih trgih.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/shetland-organic-wool.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/25

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 45/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ŠEBRELJSKI ŽELODEC“

ES št.: SI-PGI-0005-0415-29.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- | --- |
| Naslov: | Dunajska 22 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Naslov:

Dunajska 22

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Faks

+386 14789055

E-naslov:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Združenje izdelovalcev šebreljskega želodca |
| --- | --- |
| Naslov: | Šebrelje 53 |
| SI-5282 Cerkno |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Združenje izdelovalcev šebreljskega želodca

Naslov:

Šebrelje 53

SI-5282 Cerkno

SLOVENIJA

Tel.

+386 53744276

Faks

+386 53720181

E-naslov:

—

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Razred 1.2: | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni) |
| --- | --- |

Razred 1.2:

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv:

„Šebreljski želodec“

4.2   Opis:

Šebreljski želodec je trajna klobasa, narejena iz kakovostnega svinjskega mesa in trde slanine v razmerju 75:25 do 80:20. Šebreljski želodec se odlikuje po mesnatosti in po skromnem deležu slanine. Šebreljski želodec je ploščat, težak od 0,8 do 2 kg, oblika pa je odvisna od polnjenja v mehur, danko ali umetni ovitek. Površina je gladka, brez ostankov maščob in suha.

Za prerez je značilna enakomerna razporeditev mesa in slanine. Rezina ima rdečo barvo zorenega mesa in belo barvo slanine. Povezanost delcev mesa in slanine je dobra, brez prisotnosti vlaken in hrustancev. Ima značilen harmoničen okus zorenega mesa in slanine, ki ga dopolnjujejo začimbe. Vonj je značilen in harmoničen, z zaznavanjem vonjav začimb in dima.

4.3   Geografsko območje:

Geografsko območje se nahaja na zahodnem delu Goriške statistične regije in vključuje območje Idrijskega in Cerkljanskega. Območje je omejeno z mejo, ki zajema naselje Stopnik, po dolini reke Idrijce, po robu Šentviške planote čez naselje Bukovo, po robu Cerkljanskega hribovja in vključno z Zakojco, čez Porezen, po robu doline Davče, po vznožju Blegoša v smeri naselja Podjelovo Brdo do naselja Jazne (vključuje Jazne); naprej pelje meja proti Govejku in vključuje naselja Govejk, Zavratec, Potok, Godovič, meja nato teče čez Javornik, mimo Kanjega Dola, po robu Gore, skozi Trnovski gozd proti Oblakovem Vrhu, ki je tudi še vključen v območje, do Stopnika.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Vsak proizvajalec mora voditi dokumentacijo, s katero dokazuje količino in kakovost surovin, količino proizvedenih in število prodanih Šebreljskih želodcev. Evidence morajo zagotavljati sledljivost za vsako serijo posebej. Serija mora biti označena z zaporedno številko, datumom proizvodnje ter številom in količino želodcev v seriji.

4.5   Metoda pridobivanja:

Za proizvodnjo Šebreljskega želodca se uporablja meso prašičev, težkih najmanj 115 kg žive teže oziroma najmanj 85 kg teže klavnega trupa.

Za pripravo nadeva Šebreljskega želodca se uporablja meso stegna, plečet, vratu in hrbta. Meso se seseklja v velikosti delcev s premerom 8 do 10 mm, trdo slanino s stegna, plečet in hrbta se seseklja v velikosti delcev 6 do 8 mm. Sekljana meso in slanina se zmešata skupaj v razmerju 75:25 do 80:20. Doda se približno 1 % česna, 2,4–2,5 % soli in 0,1–0,35 % popra. Uporablja se kuhinjska morska sol z dodatkom do 0,5 % sladkorja na maso nadeva. Uporaba nitratov, nitritov in drugih aditivov ni dovoljena. Nadev se zmeša in polni v ovitke, kot so prašičji mehurji, goveje danke ali umetni ovitki. Masa sveže polnjenih želodcev znaša 1,3 do 3 kg. Ovitek se zašije ali zaveže. Sledi odcejanje in prešanje želodcev, ki trajata do 10 dni. Želodci se do dva dni hladno dimijo. Sušenje in zorenje se odvija v naravnih pogojih sušenja ali v kontrolirani klimi. Temperatura sušenja se giblje med 10 in 15 °C. V najhladnejših mesecih pri naravnem sušenju temperatura pade tudi pod 10 °C. Nižje temperature upočasnijo proces sušenja. Relativna vlažnost mora biti v obeh primerih med 60 in 80 %.

V primeru izključno naravnega sušenja v tradicionalnih sušilnicah traja sušenje od 3 do 5 mesecev. V pogojih kontrolirane klime čas sušenja traja najmanj 100 dni. Sušenje v kontrolirani klimi poteka ob naravnem zračenju (občasno odpiranje oken), kontrolirata se vlaga in temperatura. Masa zorjenih želodcev je od 0,8 do 2 kg.

4.6   Povezava:

Povezava med geografskim območjem in Šebreljskim želodcem temelji predvsem na slovesu, kar so omogočile ustrezne podnebne razmere (klimatski pogoji sušenja in zorenja), tradicionalna tehnologija izdelave želodcev in kakovostna surovina.

Šebreljski želodec se že dolga leta izdeluje na Idrijskem in Cerkljanskem, vendar o tem ne obstaja veliko pisnih virov. Na geografskem območju je bila izvedena anketa med starejšimi prebivalci, ki so potrdili dolgoletno tradicijo izdelovanja Šebreljskega želodca na Idrijskem in Cerkljanskem. Potrjeno je bilo, da se že od nekdaj za želodec uporabljajo samo kakovostne surovine, da izdelek še vedno zori na tradicionalni način in da so značilna oblika, okus in aroma del ugleda Šebreljskega želodca.

Idrijsko in Cerkljansko hribovje ležita v zahodnem delu Slovenije, v predalpskem svetu oziroma na stičišču alpskega in dinarskega sveta. Uvrščata se med pokrajine s prehodnim tipom podnebja, saj nanju vplivata tako toplejše podnebje Jadranskega morja kot hladnejše podnebje Alp.

Na območju Idrijskega in Cerkljanskega hribovja se je zaradi mešanja mediteranskih in alpskih vplivov izoblikovalo posebno podnebje.

Idrijsko hribovje na jugozahodni strani omejuje visoka planota Trnovski gozd, ki kot naravna pregrada blaži vplive podnebja Vipavske doline na eni strani; na drugi strani pa so zaradi odprtosti proti dolini reke Idrijce, predvsem na Cerkljanskem, opazni vplivi Jadranskega morja.

Na območju se srečujemo z značilnostmi ostre srednjeevropske gorske klime: dolge in ostre zime z nizkim temperaturnim povprečjem in obilo padavin ter na drugi stani s kratkimi in ne preveč toplimi poletji – celinsko podnebje.

Zaradi šibkih vplivov Jadranskega morja so v dolinskem delu Cerkljanskega precej bolj mile zime in z manj snega kot drugod po Idrijskem in Cerkljanskem. Za geografsko območje je značilno stalno kroženje zraka, ki ga sprožajo temperaturne razlike med prisojnimi in osojnimi legami, kar se izraža v dolinskih tokovih zraka, ki ima ustrezno relativno vlago.

Vse te naravne danosti v sami fazi zorenja in sušenja vplivajo na specifične lastnosti Šebreljskega želodca.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Naslov: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Bureau Veritas, d.o.o.

Naslov:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Faks

+386 14747602

E-naslov:

info@bureauveritas.si

4.8   Označevanje:

Šebreljski želodci morajo biti označeni z imenom Šebreljski želodec, navedbo „zaščitena geografska označba” ali ustrezno kratico in pripadajočim znakom Skupnosti.

Šebreljski želodci so lahko označeni tudi z logotipom za Šebreljski želodec, nacionalnim simbolom kakovosti, lahko je naveden tudi certifikacijski organ.

V primeru, da se Šebreljski želodci pakirajo izven geografskega območja, mora zaradi dokazovanja sledljivosti oznaka vsebovati tudi točen naziv in kraj proizvajalca, številko serije ter kdo in kje je pakiral izdelek.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 12.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/28

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 45/11

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ZGORNJESAVINJSKI ŽELODEC“

ES št.: SI-PGI-0005-0416-29.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- | --- |
| Naslov: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Naslov:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Faks

+386 14789055

E-naslov:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Združenje izdelovalcev Zgornjesavinjskega želodca |
| --- | --- |
| Naslov: | Rečica ob Savinji 55 |
| SI-3332 Rečica ob Savinji |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Združenje izdelovalcev Zgornjesavinjskega želodca

Naslov:

Rečica ob Savinji 55

SI-3332 Rečica ob Savinji

SLOVENIJA

Tel.

+386 38390910

Faks

—

E-naslov:

—

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Razred 1.2. | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni) |
| --- | --- |

Razred 1.2.

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv:

„Zgornjesavinjski želodec“

4.2   Opis:

Zgornjesavinjski želodec je na zraku sušena/zorjena mesnina, narejena iz kakovostnega svinjskega mesa (stegno, pleče) in trde hrbtne slanine. Mesni nadev z dodatkom soli in začimb se polni v naravne ovitke kot so prašičji želodec, prašičji mehur, slepo goveje črevo ali v umetne propustne ovitke.

Izdelek je ime dobil, ker se je nadev že od nekdaj polnil v naravne ovitke, predvsem prašičje želodce.

Zgornjesavinjski želodec sestavljata meso in slanina v razmerju 85:15 do 80:20. Ostale dodane sestavine so česen, sol, poper in sladkor. Uporaba nitritov, nitratov in drugih aditivov ni dovoljena. Vsebnost soli je pod 7 %.

Sušen izdelek je okrogle ali pravokotne oblike. Tehta najmanj 0,7 kg in ima zaradi prešanja značilno ploščato obliko, debeline med 3 do 5 cm. Ovitek je gladek, tesno se prilega nadevu in je rahlo prekrit značilno sivorjavo plesnijo iz rodu Penicillium.

Zaradi ploščate oblike so rezine Zgornjesavinjskega želodca ozke in dolge. Želodec odlikuje polna aroma, ki jo dopolnjujejo dodane začimbe, ki ne prekrivajo osnovne arome zorjenega mesa in slanine.

Tekstura je rahlo čvrsta in primerna za rezanje na rezine. Rezina ima značilen in prepoznaven „mozaik“, ki ga sestavljata mesni del rožnato rdeče barve in posebej vidni delci slanine, bele do bledo bele barve. Rezina je v ustih gladka in se hitro razgradi.

4.3   Geografsko območje:

Z zaščiteno geografsko označbo se označi le izdelek, ki je proizveden na območju Zgornje Savinjske doline. Severna meja teče po hrbtu Olševe preko grebena Smrekovškega pogorja. Na jugu meja teče po temenu Dobrovelj in Menine, ki Zgornjo Savinjsko dolino ločita od Spodnje in Tuhinjske doline. Na zahodu poteka meja poprelazu Črnivec, naprej na Kranjsko Reber, Veliko Planino ter preko prevala Presedljaj na Ojstrico. Od tu teče po vršnem grebenu Grintavcev do Skute in od tam na sever do Mrzle gore. Tu pride na slovensko-avstrijsko mejo in po njej teče proti severu do Pavličevega sedla, nakar spremeni smer proti vzhodu in pride nazaj na Olševo.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Na geografskem območju potekata izdelava in zorenje želodca. Za zagotovitev sledljivosti morajo biti obrati za proizvodnjo Zgornjesavinjskega želodca registrirani znotraj geografskega območja.

Vsak proizvajalec mora voditi podatke, s katerimi dokazuje, da spoštuje zahteve specifikacije za Zgornjesavinjski želodec. Voditi mora podatke o nabavljenih in uporabljenih količinah surovin, poteku proizvodnje ter o številu in teži izdelanih in prodanih želodcev. Vsak želodec je označen z etiketo z navedbo serije in datumom proizvodnje. Vsaka serija je označena z zaporedno številko ter številom in težo želodcev v seriji.

4.5   Metoda pridobivanja:

Za izdelavo Zgornjesavinjskega želodca se uporablja kakovostno svinjsko meso (stegno in pleče) in trda hrbtna slanina mesnatih pasem prašičev in njihovih križancev. Ohlajeno meso se naseklja na velikost koščkov 8 do 10 mm, ohlajeno slanino pa na delce v velikosti 6 do 8 mm. Meso in slanina sta zastopana v razmerju 85:15 do 80:20. Zmesi se doda česen (uporabi se 1–2 % česna oziroma 4–6 % česnove vode glede na težo nadeva), sol, poper in sladkor. Meša se strojno ali ročno. Nadev se enakomerno polni v naravne ovitke (želodec, mehur, slepo goveje črevo) ali umetne ovitke, ki prepuščajo vodne hlape. Ovitki se zapirajo z leseno špilo ali s šivanjem. Masa sveže polnjenih želodcev je od 1,3 do 2,5 kg. Želodci se nato odcejajo 2 dni in stiskajo med deskami 4–7 dni ob blagi cirkulaciji zraka.

Zorenje in sušenje se odvija v naravni klimi v primernih prostorih – sušilnicah kašče) Temperatura sušenja/zorenja mora biti od 12 do 18 °C, relativna vlaga pa med 60 in 80 %. Ob neugodnih vremenskih pogojih se vlaga in temperatura uravnavata s primernim zračenjem ali delno klimatizacijo.

Želodci se sušijo na policah. Na začetku sušenja se želodce obrača 2 do 7 krat tedensko. Sušenje/zorenje traja 3 do 5 mesecev, odvisno od teže želodcev. Med sušenjem se na ovitku razvijejo značilne sivorjave plesni rodu Penicillium. Plesen je naravnega izvora, zato nima neprijetnega vonja, Zgornjesavinjskemu želodcu pa daje značilne organoleptične lastnosti in hkrati preprečuje, da bi se želodec prehitro posušil.

Med sušenjem izgubijo izdelki najmanj 36 % teže. Končna teža izdelka znaša najmanj 0,7 kg kg.

Po končanem sušenju/zorenju se opravi senzorično preverjanje kakovosti izdelkov. Želodci se lahko pakirajo v vakuumu kot celi ali polovice. Rezine se pakirajo v vakuumu ali v modificirano atmosfero. Želodci se hranijo v temnem in hladnem prostoru pri temperaturi do + 8 °C.

4.6   Povezava:

Zaščita Zgornjesavinjskega želodca temelji na njegovem slovesu. Poglavitna specifičnost Zgornjesavinjskega želodca je v tradiciji njegove izdelave, saj so na ostalih območjih v Sloveniji med suhomesnatimi izdelki izdelovali predvsem domače klobase in salame, na tem, z gorami obdanem območju, pa se recept za izdelavo avtentičnega želodca prenaša iz roda v rod že stoletja. Njegova izdelava se je najprej pojavila v višjih, goratih predelih Zgornje Savinjske doline. Prvi zapisi o proizvodnji želodca sodijo predvidoma v začetek 19. stoletja. Narodopisec Jože Lekše je v svojih rokopisih pisal o obrednem pomenu želodca, ki se je serviral ob posebnih priložnostih na ohcetih (porokah), sedminah ali družinskih slavjih. V 20. stoletju se je izdelava želodcev pojavila tudi v nižjih in bolj naseljenih delih doline, kar med drugim dokazuje tudi, okrog leta 1930 nastali rokopis recepture za izdelavo želodca na kmetiji Logar v Logarski dolini.

Aleksander Videčnik, publicist in raziskovalec ljudskih običajev in življenja v Zgornji Savinjski dolini, med drugim poroča, da naj bi med vojnama celo angleški kralj George VI. med obiskom pri kralju Aleksandru, obiskal Logarsko dolino (ki je del Zgornje Savinjske doline), kjer sta poskusila želodec. Ta je bil angleškemu kralju tako všeč, da so ga kasneje občasno celo pošiljali na angleški dvor.

Skozi leta je izdelek postal znan kot izključna specialiteta tega območja, saj tudi danes predstavlja eno pomembnih jedi na večjih prireditvah, ob praznikih, svatbah, za velikonočne praznike ga ljudje nosijo k žegnu.

Na geografskem območju Zgornje Savinjske doline se prepletajo značilnosti alpskega, in predalpskega podnebja. Tip podnebja, ki prevladuje, je odvisen predvsem od nadmorske višine. Višji predeli imajo alpsko podnebje, s povprečno temperaturo najhladnejšega meseca pod – 3 °C, nižji pa zmerno predalpsko podnebje. V dolino Savinje in Drete prihaja z okoliških planin svež gorski zrak, kar dela poletje prijetno, ne prevroče. Jeseni so hladne, prav tako tudi pomladi, zime pa večinoma mrzle in dolge. Pri splošnih podnebnih značilnostih pridejo do izraza tudi lokalne posebnosti (prisojne in osojne lege, zaprte doline).

Pomembna posebnost omenjenega območja je, da zaradi velikih temperaturnih razlik med prisojnimi in osojnimi ter med višinskimi in nižinskimi deli pride do lokalnih zračnih tokov, ki omogočajo sušenje želodca z izkoriščanjem naravnega kroženja zraka.

Za Zgornjo Savinjsko dolino je značilna svojstvena mikroklima, veliko smrekovih gozdov ter okolica visokih hribov in izredna vodnatost. Poleg mikroklime območja je za sušenje in zorenje želodcev odločilnega pomena tudi mikroklima v prostoru, kjer se želodci sušijo.

Smrekov les, kamen in opeka so poglavitni gradbeni materiali sušilnic, v katerih se želodec suši.

Ti celoviti specifični pogoji imajo izrazit vpliv na sušenje in zorenje želodcev ter na njihov okus in vonj.

Ob ugodnih naravnih danostih je h kakovosti želodcev prispeval tudi človeški dejavnik, ki je na proizvodnem območju razvil svojstveno tehniko priprave, oblikovanja in sušenja želodcev. Želodci se še danes izdelujejo po postopkih, ki spoštujejo tradicijo in uvajanje tehnoloških izboljšav, ne spreminja tipične oblike in senzoričnih lastnosti želodcev. Okolje, vonjave smrekovih gozdov v povezavi s podnebjem in človeški dejavnik, ki vsebuje izkušnje, specifična tehnična in praktična znanja, so nenadomestljivi pri pripravi Zgornjesavinjskih želodcev.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Naslov: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Bureau Veritas, d.o.o.

Naslov:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Faks

+386 14747602

E-naslov:

info@bureauveritas.si

4.8   Označevanje:

Cetificirane proizvode se označi z imenom „Zgornjesavinjski želodec“, navedbo „zaščitena geografska označba“, pripadajočim znakom Skupnosti ter nacionalnim simbolom kakovosti in logotipom za Zgornjesavinjski želodec. Uporaba logotipa je obvezna za vse tržne oblike želodca.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---