# Az Európai Unió C 81E/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2011.081.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 81E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. március 15. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2011.081.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 81E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. március 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. május 5–6-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 188 E, 2010.7.13.
  A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 5-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2010. május 5., szerda |
| 2011/C 081E/01 | Áttérés a Lisszaboni Szerződésre: a függőben lévő jogalkotási javaslatok vizsgálataAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól (COM(2009)0665) – gyűjtőjavaslat | 1 |
| 2011/C 081E/02 | A jogalkotási felhatalmazás hatásköreAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről (2010/2021(INI)) | 6 |
| 2011/C 081E/03 | Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakraAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-ig terjedő időszakra szóló tengeri szállítási politikájára vonatkozó javaslatokról és stratégiai célkitűzésekről (2009/2095(INI)) | 10 |
| 2011/C 081E/04 | Europeana – következő lépésekAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Europeana: a fejlesztés következő szakasza (2009/2158(INI)) | 16 |
| 2011/C 081E/05 | Az állatjóllétért 2006 és 2010 között folytatott cselekvési terv értékelése és elemzéseAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről (2009/2202(INI)) | 25 |
| 2011/C 081E/06 | Uniós mezőgazdaság és éghajlatváltozásAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az EU mezőgazdaságáról és az éghajlatváltozásról (2009/2157(INI)) | 33 |
| 2011/C 081E/07 | Gazdálkodás a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken: állapotfelmérésAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Mezőgazdaság természeti hátrányokkal sújtott területeken: különleges vizsgálat (2009/2156(INI)) | 40 |
| 2011/C 081E/08 | Új digitális menetrend Európa számára: 2015.euAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu (2009/2225(INI)) | 45 |
| 2011/C 081E/09 | A Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiaAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról (2009/2213(INI)) | 54 |
| 2011/C 081E/10 | A 2010. május 5-én rendezendő közelgő EU–Kanada csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a 2010. május 5-én rendezendő közelgő EU–Kanada csúcstalálkozóról | 64 |
| 2011/C 081E/11 | SWIFTAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából a pénzügyi üzenetadatoknak az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodásról folytatott tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, a Tanácshoz intézett ajánlásáról | 66 |
| 2011/C 081E/12 | Utas-nyilvántartási adatállomány (PNR)Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az utasnyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdéséről az Egyesült Államokkal, Ausztráliával és Kanadával | 70 |
| 2011/C 081E/13 | A cianidos bányászati technológiák általános betiltása az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a cianidos bányászati technológiák általános betiltásáról az Európai Unióban | 74 |
| 2011/C 081E/14 | A mellrák elleni küzdelem az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2010. május 5-i nyilatkozata a mellrák elleni küzdelemről az Európai Unióban | 77 |
| | 2010. május 6., csütörtök |
| 2011/C 081E/15 | A Szerződések felülvizsgálata - az Európai Parlament összetételével kapcsolatos átmeneti rendelkezések *Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a 2009–2014-es parlamenti ciklus hátralévő részére érvényes összetételével kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv módosításáról szóló jegyzőkönyv-tervezetéről: az Európai Parlament véleménye (az EU-Szerződés 48. cikkének (3) bekezdése) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE)) | 78 |
| 2011/C 081E/16 | KirgizisztánAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a kirgizisztáni helyzetről | 80 |
| 2011/C 081E/17 | Elektromos járművekAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az elektromos járművekről | 84 |
| 2011/C 081E/18 | A gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendeletAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendeletről | 89 |
| 2011/C 081E/19 | Bizottsági közlemény: Fellépés a rák ellen: európai partnerségAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a Fellépés a rák ellen: európai partnerség című bizottsági közleményről (2009/2103(INI)) | 95 |
| 2011/C 081E/20 | Információs és kommunikációs technológiák alkalmazása az energiahatékony és alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekébenAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében (2009/2228(INI)) | 107 |
| 2011/C 081E/21 | A Bizottság fehér könyve: Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret feléAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé című bizottsági fehér könyvről (2009/2152(INI)) | 115 |
| 2011/C 081E/22 | A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2008. évi éves jelentésAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló, 2008. évi éves jelentésről (2009/2167(INI)) | 128 |
| 2011/C 081E/23 | Az Európai Beruházási Bank (EBB) - 2008. évi éves jelentésAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank 2008. évi éves jelentéséről (2009/2166(INI)) | 135 |
| 2011/C 081E/24 | Tömeges atrocitások a nigériai Josban januárban és márciusbaAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a nigériai Jos városában januárban és márciusban történt tömeges atrocitásokról | 143 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. május 5–6-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 188 E, 2010.7.13.
  A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 5-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 5-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számában tették közzé.

2010. május 5., szerda

2011/C 081E/01

Áttérés a Lisszaboni Szerződésre: a függőben lévő jogalkotási javaslatok vizsgálataAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól (COM(2009)0665) – gyűjtőjavaslat

1

2011/C 081E/02

A jogalkotási felhatalmazás hatásköreAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről (2010/2021(INI))

6

2011/C 081E/03

Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakraAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-ig terjedő időszakra szóló tengeri szállítási politikájára vonatkozó javaslatokról és stratégiai célkitűzésekről (2009/2095(INI))

10

2011/C 081E/04

Europeana – következő lépésekAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Europeana: a fejlesztés következő szakasza (2009/2158(INI))

16

2011/C 081E/05

Az állatjóllétért 2006 és 2010 között folytatott cselekvési terv értékelése és elemzéseAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről (2009/2202(INI))

25

2011/C 081E/06

Uniós mezőgazdaság és éghajlatváltozásAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az EU mezőgazdaságáról és az éghajlatváltozásról (2009/2157(INI))

33

2011/C 081E/07

Gazdálkodás a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken: állapotfelmérésAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Mezőgazdaság természeti hátrányokkal sújtott területeken: különleges vizsgálat (2009/2156(INI))

40

2011/C 081E/08

Új digitális menetrend Európa számára: 2015.euAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu (2009/2225(INI))

45

2011/C 081E/09

A Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiaAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról (2009/2213(INI))

54

2011/C 081E/10

A 2010. május 5-én rendezendő közelgő EU–Kanada csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a 2010. május 5-én rendezendő közelgő EU–Kanada csúcstalálkozóról

64

2011/C 081E/11

SWIFTAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából a pénzügyi üzenetadatoknak az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodásról folytatott tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, a Tanácshoz intézett ajánlásáról

66

2011/C 081E/12

Utas-nyilvántartási adatállomány (PNR)Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az utasnyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdéséről az Egyesült Államokkal, Ausztráliával és Kanadával

70

2011/C 081E/13

A cianidos bányászati technológiák általános betiltása az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a cianidos bányászati technológiák általános betiltásáról az Európai Unióban

74

2011/C 081E/14

A mellrák elleni küzdelem az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2010. május 5-i nyilatkozata a mellrák elleni küzdelemről az Európai Unióban

77

2010. május 6., csütörtök

2011/C 081E/15

A Szerződések felülvizsgálata - az Európai Parlament összetételével kapcsolatos átmeneti rendelkezések *Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a 2009–2014-es parlamenti ciklus hátralévő részére érvényes összetételével kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv módosításáról szóló jegyzőkönyv-tervezetéről: az Európai Parlament véleménye (az EU-Szerződés 48. cikkének (3) bekezdése) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

78

2011/C 081E/16

KirgizisztánAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a kirgizisztáni helyzetről

80

2011/C 081E/17

Elektromos járművekAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az elektromos járművekről

84

2011/C 081E/18

A gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendeletAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendeletről

89

2011/C 081E/19

Bizottsági közlemény: Fellépés a rák ellen: európai partnerségAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a Fellépés a rák ellen: európai partnerség című bizottsági közleményről (2009/2103(INI))

95

2011/C 081E/20

Információs és kommunikációs technológiák alkalmazása az energiahatékony és alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekébenAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében (2009/2228(INI))

107

2011/C 081E/21

A Bizottság fehér könyve: Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret feléAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé című bizottsági fehér könyvről (2009/2152(INI))

115

2011/C 081E/22

A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2008. évi éves jelentésAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló, 2008. évi éves jelentésről (2009/2167(INI))

128

2011/C 081E/23

Az Európai Beruházási Bank (EBB) - 2008. évi éves jelentésAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank 2008. évi éves jelentéséről (2009/2166(INI))

135

2011/C 081E/24

Tömeges atrocitások a nigériai Josban januárban és márciusbaAz Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a nigériai Jos városában januárban és márciusban történt tömeges atrocitásokról

143

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2010. május 5., szerda |
| 2011/C 081E/25 | A Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2010. május 5-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2208(IMM)) | 146 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2010. május 5., szerda

2011/C 081E/25

A Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2010. május 5-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2208(IMM))

146

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2010. május 5., szerda |
| 2011/C 081E/26 | A hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés és csalás elleni küzdelem (átdolgozás) *Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS)) | 148 |
| 2011/C 081E/27 | A számlázási szabályok tekintetében közös hozzáadottérték-adó rendszer *Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottérték-adó rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázási szabályok tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS)) | 156 |
| 2011/C 081E/28 | Hordozható nyomástartó berendezések ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hordozható nyomástartó berendezésekről (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2009)0131Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és a 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 163 |
| MELLÉKLET | 163 |
| 2011/C 081E/29 | Légi közlekedési biztonsági díjak ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2009)0063Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 165 |
| 2011/C 081E/30 | A transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatások (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatáról (átdolgozás) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2009)0110Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 173 |
| 2011/C 081E/31 | Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések bizonyos követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányítással kapcsolatos bizonyos rendelkezések tekintetében ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2009)0107Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 174 |
| | 2010. május 6., csütörtök |
| 2011/C 081E/32 | Határozat a Szerződések felülvizsgálatát szolgáló konvent összehívásának mellőzéséről az Európai Parlament összetételével kapcsolatos átmeneti intézkedések tekintetében ***Az Európai Parlament 2010. május 6-i határozata a Szerződéseknek az Európai Parlament összetételét érintő átmeneti intézkedésekkel kapcsolatos módosítása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslatról (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE)) | 175 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. május 5., szerda

2011/C 081E/26

A hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés és csalás elleni küzdelem (átdolgozás) *Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

148

2011/C 081E/27

A számlázási szabályok tekintetében közös hozzáadottérték-adó rendszer *Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottérték-adó rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázási szabályok tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

156

2011/C 081E/28

Hordozható nyomástartó berendezések ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hordozható nyomástartó berendezésekről (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

162

P7_TC1-COD(2009)0131Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és a 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

163

MELLÉKLET

MELLÉKLET

163

2011/C 081E/29

Légi közlekedési biztonsági díjak ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD))

164

P7_TC1-COD(2009)0063Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

165

2011/C 081E/30

A transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatások (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatáról (átdolgozás) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

172

P7_TC1-COD(2009)0110Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel (átdolgozás)

173

2011/C 081E/31

Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések bizonyos követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányítással kapcsolatos bizonyos rendelkezések tekintetében ***IAz Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

173

P7_TC1-COD(2009)0107Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

174

2010. május 6., csütörtök

2011/C 081E/32

Határozat a Szerződések felülvizsgálatát szolgáló konvent összehívásának mellőzéséről az Európai Parlament összetételével kapcsolatos átmeneti intézkedések tekintetében ***Az Európai Parlament 2010. május 6-i határozata a Szerződéseknek az Európai Parlament összetételét érintő átmeneti intézkedésekkel kapcsolatos módosítása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslatról (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

175

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2010. május 5–6-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 188 E, 2010.7.13. A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 5-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számában tették közzé. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. május 5., szerda

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/1

---

2010. május 5., szerdaÁttérés a Lisszaboni Szerződésre: a függőben lévő jogalkotási javaslatok vizsgálata

P7_TA(2010)0126

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól (COM(2009)0665) – „gyűjtőjavaslat”

2011/C 81 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésére,

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665), és a hozzáfűzött kiegészítésre(COM(2010)0147),

tekintettel a Miniszterek Tanácsa újabb konzultációval kapcsolatos 2010. március 23-i levelére,

tekintettel a 2009. december 15-i plenáris ülésen elhangzott elnöki bejelentésre,

tekintettel eljárási szabályzata 58. és 59. cikkére,

tekintettel a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (1) és különösen annak 75. bekezdésére,

tekintettel az összes függőben lévő javaslat parlamenti bizottságok általi vizsgálatára és annak eredményére, amelyet a Bizottsági Elnökök Értekezlete 2010. február 8-án állított össze,

tekintettel az Elnökök Értekezlete 2010. március 4-i határozatára, amely elfogadta a vizsgálat eredményét,

tekintettel az elnöknek a 2010. április 14-i, a Miniszterek Tanácsa elnökének és az Európai Bizottság elnökének a COM(2009)0665 bizottsági közleményre válaszként küldött leveleire,

| A. | mivel az Európai Parlament ellenőrizte a Bizottság közleményének hiánytalan voltát, valamint pontosságát, különösen a jogalap és a Lisszaboni Szerződés értelmében követendő, a Bizottság jegyzékében feltüntetett eljárás tekintetében, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament ellenőrizte a Bizottság közleményének hiánytalan voltát, valamint pontosságát, különösen a jogalap és a Lisszaboni Szerződés értelmében követendő, a Bizottság jegyzékében feltüntetett eljárás tekintetében,

| 1. | véleménye szerint a Lisszaboni Szerződés új jogi keretet hoz létre, amely elsősorban a jogalapban és/vagy a vonatkozó eljárásban bekövetkező változások révén befolyásolja a folyamatban lévő javaslatokat, és ezért ezen új jogi keret megfelelő figyelembevétele érdekében tudomásul veszi azon 10 eljárást tartalmazó jegyzéket, amelyek vonatkozásában új vagy módosított bizottsági javaslatot vagy – ahol az szükséges – a Miniszterek Tanácsa általi újbóli konzultációt kér, és kéri mindkét intézményt, hogy teljesítse ezeket a kéréseket;






  — | Javaslat – A Tanács rendelete az EGK–Törökország Társulási Tanácsnak az Európai Közösségek tagállamai szociális biztonsági rendszerei török munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 3/80. számú határozatának az Európai Gazdasági Közösségen belüli végrehajtásáról, 1983/1101(CNS), |
| --- | --- | --- |

1.

véleménye szerint a Lisszaboni Szerződés új jogi keretet hoz létre, amely elsősorban a jogalapban és/vagy a vonatkozó eljárásban bekövetkező változások révén befolyásolja a folyamatban lévő javaslatokat, és ezért ezen új jogi keret megfelelő figyelembevétele érdekében tudomásul veszi azon 10 eljárást tartalmazó jegyzéket, amelyek vonatkozásában új vagy módosított bizottsági javaslatot vagy – ahol az szükséges – a Miniszterek Tanácsa általi újbóli konzultációt kér, és kéri mindkét intézményt, hogy teljesítse ezeket a kéréseket;

—

Javaslat – A Tanács rendelete az EGK–Törökország Társulási Tanácsnak az Európai Közösségek tagállamai szociális biztonsági rendszerei török munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 3/80. számú határozatának az Európai Gazdasági Közösségen belüli végrehajtásáról, 1983/1101(CNS),

| — | Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javításáról, 2005/0214(COD), |
| --- | --- |

—

Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javításáról, 2005/0214(COD),

| — | Javaslat – A Tanács ajánlása a kutatási tevékenységek közös programozása révén a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről, 2009/0113(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács ajánlása a kutatási tevékenységek közös programozása révén a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről, 2009/0113(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról, 2009/0033(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról, 2009/0033(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a szomáliai helyzet tekintetében egyes természetes és jogi személyekkel, szervezetekkel és testületekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről, 2009/0114(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a szomáliai helyzet tekintetében egyes természetes és jogi személyekkel, szervezetekkel és testületekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről, 2009/0114(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításáról, 2009/0136(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításáról, 2009/0136(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról, 2008/0112(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról, 2008/0112(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Belarusz Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről, 1996/0053(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Belarusz Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről, 1996/0053(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről, 2006/0263(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről, 2006/0263(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a 2100/94/EK rendeletnek a Közösségi Növényfajta-hivatal elnöke hivatali idejének tekintetében történő módosításáról, 2005/0078(CNS); |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a 2100/94/EK rendeletnek a Közösségi Növényfajta-hivatal elnöke hivatali idejének tekintetében történő módosításáról, 2005/0078(CNS);

| 2. | megerősíti álláspontját a Lisszaboni Szerződés értelmében konzultációs eljárásról rendes jogalkotási eljárásra, konzultációs eljárásról egyetértési eljárásra, hozzájárulási eljárásról egyetértési eljárásra változott alábbi 29 eljárás esetében:






  — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, és Panama közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről, 2003/0266(CNS), |
| --- | --- | --- |

2.

megerősíti álláspontját a Lisszaboni Szerződés értelmében konzultációs eljárásról rendes jogalkotási eljárásra, konzultációs eljárásról egyetértési eljárásra, hozzájárulási eljárásról egyetértési eljárásra változott alábbi 29 eljárás esetében:

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, és Panama közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről, 2003/0266(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Andok Közösség és tagállamai, a Bolíviai, a Kolumbiai, az Ecuadori, a Perui Köztársaság és a Venezuelai Bolivári Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről, 2003/0268(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Andok Közösség és tagállamai, a Bolíviai, a Kolumbiai, az Ecuadori, a Perui Köztársaság és a Venezuelai Bolivári Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről, 2003/0268(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról, 2008/0183(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról, 2008/0183(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata a Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a MEDIA 2007 közösségi programban való részvétele feltételeinek meghatározásáról szóló audiovizuális megállapodás és záróokmány megkötéséről, 2007/0171(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata a Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a MEDIA 2007 közösségi programban való részvétele feltételeinek meghatározásáról szóló audiovizuális megállapodás és záróokmány megkötéséről, 2007/0171(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a 883/2004/EK rendelet és a(z) [...] rendelet rendelkezéseinek harmadik országok e rendelkezések által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről, 2007/0152(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a 883/2004/EK rendelet és a(z) [...] rendelet rendelkezéseinek harmadik országok e rendelkezések által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről, 2007/0152(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról, 2008/0107(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról, 2008/0107(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez kapcsolódó Fakultatív Jegyzőkönyv Európai Közösség által történő megkötéséről, 2008/0171(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez kapcsolódó Fakultatív Jegyzőkönyv Európai Közösség által történő megkötéséről, 2008/0171(CNS),

| — | Javaslat — A Tanács határozata a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság Európai Unióhoz való csatlakozását követően Argentínát, Ausztráliát, Brazíliát, Kanadát, Kínát, Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterületet (Kínai Tajpej), Kolumbiát, Kubát, Ecuadort, Hongkongot (Kína), Indiát, Japánt, Koreát, Új-Zélandot, a Fülöp-szigeteket, Svájcot és az Egyesült Államokat illetően szükségessé vált kompenzációs kiigazításokra vonatkozó megállapodásoknak a GATS XXI. cikke alapján történő megkötéséről, 2007/0055(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat — A Tanács határozata a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság Európai Unióhoz való csatlakozását követően Argentínát, Ausztráliát, Brazíliát, Kanadát, Kínát, Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterületet (Kínai Tajpej), Kolumbiát, Kubát, Ecuadort, Hongkongot (Kína), Indiát, Japánt, Koreát, Új-Zélandot, a Fülöp-szigeteket, Svájcot és az Egyesült Államokat illetően szükségessé vált kompenzációs kiigazításokra vonatkozó megállapodásoknak a GATS XXI. cikke alapján történő megkötéséről, 2007/0055(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló keretmegállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv aláírásáról, 2005/0121(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló keretmegállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv aláírásáról, 2005/0121(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó ideiglenes megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről, 1998/0304(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó ideiglenes megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről, 1998/0304(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia európai uniós csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt második kiegészítő jegyzőkönyv aláírásáról, 2007/0083(AVC), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia európai uniós csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt második kiegészítő jegyzőkönyv aláírásáról, 2007/0083(AVC),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a CARIFORUM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről, 2008/0061(AVC), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a CARIFORUM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről, 2008/0061(AVC),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Elefántcsontpart közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről, 2008/0136(AVC), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Elefántcsontpart közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről, 2008/0136(AVC),

| — | Javaslat – A Tanács határozata a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodás, valamint négy kapcsolódó megállapodás megkötéséről, 2007/0115(AVC), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodás, valamint négy kapcsolódó megállapodás megkötéséről, 2007/0115(AVC),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a 2007/2004/EK rendeletnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatója és ügyvezetőigazgató-helyettese hivatali idejének tekintetében történő módosításáról, 2005/0089(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a 2007/2004/EK rendeletnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatója és ügyvezetőigazgató-helyettese hivatali idejének tekintetében történő módosításáról, 2005/0089(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács irányelve a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról (kodifikált szöveg), 2008/0039(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács irányelve a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról (kodifikált szöveg), 2008/0039(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács irányelve a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről (kodifikált szöveg), 2008/0037(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács irányelve a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről (kodifikált szöveg), 2008/0037(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról (kodifikált szöveg), 2008/0253(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról (kodifikált szöveg), 2008/0253(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács rendelete a közösségi szabadalomról, 2000/0177(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács rendelete a közösségi szabadalomról, 2000/0177(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség és az Albán Köztársaság közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról, 2005/0143(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség és az Albán Köztársaság közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról, 2005/0143(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség, valamint Bosznia és Hercegovina közötti a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról, 2005/0140(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség, valamint Bosznia és Hercegovina közötti a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról, 2005/0140(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség, valamint Szerbia és Montenegró közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról, 2005/0141(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség, valamint Szerbia és Montenegró közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról, 2005/0141(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér (ECAA) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás megkötéséről, 2006/0036(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér (ECAA) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás megkötéséről, 2006/0036(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodás megkötéséről, 2006/0048(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodás megkötéséről, 2006/0048(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Amerikai Egyesült Államok közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről, 2006/0058(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Amerikai Egyesült Államok közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről, 2006/0058(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról, 2007/0111(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról, 2007/0111(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az Európai Közösség között a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött együttműködési megállapodás megkötéséről, 2008/0111(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az Európai Közösség között a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött együttműködési megállapodás megkötéséről, 2008/0111(CNS),

| — | Javaslat — A Tanács határozata az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek (közlekedési jegyzőkönyv) az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, 2008/0262(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat — A Tanács határozata az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek (közlekedési jegyzőkönyv) az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, 2008/0262(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösségnek az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről, 2009/0121(CNS); |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösségnek az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről, 2009/0121(CNS);

| 3. | úgy határoz, hogy nem erősíti meg az alábbi négy eljárás során kialakult álláspontját, és hangsúlyozza, hogy újból az eredeti javaslat első olvasatához kíván folyamodni:






  — | Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösségnek a Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség (IRENA) alapokmányához történő csatlakozásáról és az ügynökség jogainak és kötelezettségeinek gyakorlásáról, 2009/0085(CNS), |
| --- | --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy nem erősíti meg az alábbi négy eljárás során kialakult álláspontját, és hangsúlyozza, hogy újból az eredeti javaslat első olvasatához kíván folyamodni:

—

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Közösségnek a Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség (IRENA) alapokmányához történő csatlakozásáról és az ügynökség jogainak és kötelezettségeinek gyakorlásáról, 2009/0085(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács irányelve a 2003/109/EK irányelv hatályának a nemzetközi védelmet élvező személyekre történő kiterjesztése tekintetében a fenti irányelv módosításáról, 2007/0112(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács irányelve a 2003/109/EK irányelv hatályának a nemzetközi védelmet élvező személyekre történő kiterjesztése tekintetében a fenti irányelv módosításáról, 2007/0112(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács irányelve a harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országokból származó, a tagállamok területén legálisan tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló tanácsi irányelv, 2007/0229(CNS), |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács irányelve a harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országokból származó, a tagállamok területén legálisan tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló tanácsi irányelv, 2007/0229(CNS),

| — | Javaslat – A Tanács határozata a létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatáról (CIWIN), 2008/0200(CNS); |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács határozata a létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatáról (CIWIN), 2008/0200(CNS);

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Miniszterek Tanácsának, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Miniszterek Tanácsának, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0373.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/6

---

2010. május 5., szerdaA jogalkotási felhatalmazás hatásköre

P7_TA(2010)0127

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről (2010/2021(INI))

2011/C 81 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSz.”) 290. cikkére,

tekintettel a jogszabályoknak az új komitológiai határozathoz való hozzáigazításáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (2),

tekintettel 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalására a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint elfogadott egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik rész (3),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének végrehajtásáról szóló, 2009. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2009)0673),

tekintettel az Európai Parlament elnöke által az EUMSz. 290. és 291. cikkéről az Európai Bizottság elnökének küldött 2010. január 29-i levélre,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0110/2010),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés meghatározza a jogalkotási hatáskört, és bevezeti a normák hierarchiáját az Unió jogrendjébe, ezáltal erősítve az Unió demokratikus jellegét és ésszerűsítve jogrendjét; mivel a Lisszaboni Szerződés bevezeti a jogalkotási aktus új fogalmát, ami messzemenő következményekkel jár, |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés meghatározza a jogalkotási hatáskört, és bevezeti a normák hierarchiáját az Unió jogrendjébe, ezáltal erősítve az Unió demokratikus jellegét és ésszerűsítve jogrendjét; mivel a Lisszaboni Szerződés bevezeti a jogalkotási aktus új fogalmát, ami messzemenő következményekkel jár,

| B. | mivel a jogalkotási hatáskör egyik eleme az EUMSz. 290. cikkében szereplő azon lehetőség, hogy a jogalkotó jogalkotási aktusban (továbbiakban: „alap-jogiaktus”) felhatalmazást adjon a Bizottság részére saját hatásköre egy részének gyakorlására, |
| --- | --- |

B.

mivel a jogalkotási hatáskör egyik eleme az EUMSz. 290. cikkében szereplő azon lehetőség, hogy a jogalkotó jogalkotási aktusban (továbbiakban: „alap-jogiaktus”) felhatalmazást adjon a Bizottság részére saját hatásköre egy részének gyakorlására,

| C. | mivel a felhatalmazás kényes művelet, amelynek során a Bizottság olyan hatáskör gyakorlására kap utasítást, amely a jogalkotó saját szerepének szerves részét képezi; mivel a felhatalmazás vizsgálatának kiindulópontját ezért mindig a jogalkotó szabadságának kell képeznie, |
| --- | --- |

C.

mivel a felhatalmazás kényes művelet, amelynek során a Bizottság olyan hatáskör gyakorlására kap utasítást, amely a jogalkotó saját szerepének szerves részét képezi; mivel a felhatalmazás vizsgálatának kiindulópontját ezért mindig a jogalkotó szabadságának kell képeznie,

| D. | mivel ez a felhatalmazáson alapuló hatáskör csak valamely jogalkotási aktus azon részeinek kiegészítésére vagy módosítására vonatkozhat, amelyeket a jogalkotó nem tart alapvetőnek; mivel a Bizottság által ennek eredményeképpen elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok általános hatályú nem jogalkotási aktusok lesznek; mivel az alap-jogiaktusban kifejezetten meg kell határozni a felhatalmazás célját, tartalmát, alkalmazási körét és időtartamát, és rögzíteni kell a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket, |
| --- | --- |

D.

mivel ez a felhatalmazáson alapuló hatáskör csak valamely jogalkotási aktus azon részeinek kiegészítésére vagy módosítására vonatkozhat, amelyeket a jogalkotó nem tart alapvetőnek; mivel a Bizottság által ennek eredményeképpen elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok általános hatályú nem jogalkotási aktusok lesznek; mivel az alap-jogiaktusban kifejezetten meg kell határozni a felhatalmazás célját, tartalmát, alkalmazási körét és időtartamát, és rögzíteni kell a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket,

| E. | mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak jelentős vonzatai lesznek számos területen; mivel ezért – különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében – rendkívül fontos, hogy kidolgozásuk és elfogadásuk teljes mértékben átlátható módon történjen, amely a társjogalkotók számára ténylegesen lehetővé teszi, többek között szükség esetén nyilvános parlamenti vita keretében, hogy demokratikusan ellenőrizhessék a Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlását, |
| --- | --- |

E.

mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak jelentős vonzatai lesznek számos területen; mivel ezért – különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében – rendkívül fontos, hogy kidolgozásuk és elfogadásuk teljes mértékben átlátható módon történjen, amely a társjogalkotók számára ténylegesen lehetővé teszi, többek között szükség esetén nyilvános parlamenti vita keretében, hogy demokratikusan ellenőrizhessék a Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlását,

| F. | mivel a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének minden szempontja tekintetében a Parlamentnek egyenrangúnak kell lennie a Tanáccsal, |
| --- | --- |

F.

mivel a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének minden szempontja tekintetében a Parlamentnek egyenrangúnak kell lennie a Tanáccsal,

| G. | mivel a „Lámfalussy-eljárás” kikövezte az utat a felhatalmazás jelenlegi mechanizmusa előtt, amelyet teljes mértékben ellenőriz a jogalkotó; mivel a tagállamok kormányai képviselőinek konferenciája által 2007. július 23-án elfogadott, a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 39. nyilatkozat elismerte a pénzügyi szolgáltatások területének sajátos jellegét; mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok új rendszere semmiképpen nem áshatja alá a Parlament ezen a területen meglévő jogait, különösen a dokumentumok és információk korai átadása tekintetében, |
| --- | --- |

G.

mivel a „Lámfalussy-eljárás” kikövezte az utat a felhatalmazás jelenlegi mechanizmusa előtt, amelyet teljes mértékben ellenőriz a jogalkotó; mivel a tagállamok kormányai képviselőinek konferenciája által 2007. július 23-án elfogadott, a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 39. nyilatkozat elismerte a pénzügyi szolgáltatások területének sajátos jellegét; mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok új rendszere semmiképpen nem áshatja alá a Parlament ezen a területen meglévő jogait, különösen a dokumentumok és információk korai átadása tekintetében,

| H. | mivel a felhatalmazás a jobb jogalkotás eszközének tekinthető, amelynek célja annak biztosítása, hogy a jogalkotás ugyanakkor egyszerű maradjon, és a jogszabályokat anélkül lehessen kiegészíteni és frissíteni, hogy ismételt jogalkotási eljárásokhoz kelljen folyamodni, miközben lehetőséget ad arra is, hogy a hatáskör és felelősség végső soron jogalkotó kezében maradjon, |
| --- | --- |

H.

mivel a felhatalmazás a jobb jogalkotás eszközének tekinthető, amelynek célja annak biztosítása, hogy a jogalkotás ugyanakkor egyszerű maradjon, és a jogszabályokat anélkül lehessen kiegészíteni és frissíteni, hogy ismételt jogalkotási eljárásokhoz kelljen folyamodni, miközben lehetőséget ad arra is, hogy a hatáskör és felelősség végső soron jogalkotó kezében maradjon,

| I. | mivel az EUMSz. végrehajtási intézkedésekre vonatkozó 291. cikkének megközelítésével ellentétben az EUMSz. 290. cikke nem tartalmaz jogalapot olyan horizontális jogi aktus elfogadására, amely meghatározza a felhatalmazásra alkalmazandó szabályokat és általános elveket; mivel ezeket a feltételeket ezért minden egyes alap-jogiaktusban meg kell határozni, |
| --- | --- |

I.

mivel az EUMSz. végrehajtási intézkedésekre vonatkozó 291. cikkének megközelítésével ellentétben az EUMSz. 290. cikke nem tartalmaz jogalapot olyan horizontális jogi aktus elfogadására, amely meghatározza a felhatalmazásra alkalmazandó szabályokat és általános elveket; mivel ezeket a feltételeket ezért minden egyes alap-jogiaktusban meg kell határozni,

| J. | mivel a Bizottság beszámolási kötelezettséggel tartozik a Parlamentnek; mivel az intézményközi kapcsolatokért és az igazgatásért felelős biztos az Alkotmányügyi Bizottság előtt zajló, 2010. január 18-i meghallgatásán kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan együttműködik a Parlamenttel annak érdekében, hogy a Bizottság felhatalmazását a Parlament megelégedésére gyakorolja, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság beszámolási kötelezettséggel tartozik a Parlamentnek; mivel az intézményközi kapcsolatokért és az igazgatásért felelős biztos az Alkotmányügyi Bizottság előtt zajló, 2010. január 18-i meghallgatásán kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan együttműködik a Parlamenttel annak érdekében, hogy a Bizottság felhatalmazását a Parlament megelégedésére gyakorolja,

Az alap-jogiaktusban meghatározandó szempontok

| 1. | úgy ítéli meg, hogy az EUMSz. 290. cikke szerinti felhatalmazás céljait, tartalmát, alkalmazási körét és időtartamát kifejezetten és aprólékos gondossággal meg kell határozni minden egyes alap-jogiaktusban; |
| --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy az EUMSz. 290. cikke szerinti felhatalmazás céljait, tartalmát, alkalmazási körét és időtartamát kifejezetten és aprólékos gondossággal meg kell határozni minden egyes alap-jogiaktusban;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EUMSz. 290. cikke megadja a jogalkotónak a szabadságot, hogy megválassza az alkalmazandó ellenőrzési mechanizmus(oka)t; úgy ítéli meg, hogy a 290. cikk (2) bekezdésében említett két példa, a kifogás és a visszavonás ezért csupán szemléltető jellegű, és a felhatalmazás ellenőrzése más eszközök révén is elképzelhető, mint például minden egyes, felhatalmazáson alapuló jogi aktus Parlament és Tanács által történő kifejezett jóváhagyása, vagy a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezésének lehetősége; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EUMSz. 290. cikke megadja a jogalkotónak a szabadságot, hogy megválassza az alkalmazandó ellenőrzési mechanizmus(oka)t; úgy ítéli meg, hogy a 290. cikk (2) bekezdésében említett két példa, a kifogás és a visszavonás ezért csupán szemléltető jellegű, és a felhatalmazás ellenőrzése más eszközök révén is elképzelhető, mint például minden egyes, felhatalmazáson alapuló jogi aktus Parlament és Tanács által történő kifejezett jóváhagyása, vagy a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezésének lehetősége;

| 3. | mindazonáltal azon a véleményen van, hogy az EUMSz. 290. cikkének (2) bekezdésében említett két lehetséges feltétel, a kifogás és a visszavonás tekinthető a legszokásosabb módszernek a felhatalmazáson alapuló hatáskör Bizottság általi gyakorlásának ellenőrzésére, és mindkettőt bele kell foglalni minden alap-jogiaktusba; |
| --- | --- |

3.

mindazonáltal azon a véleményen van, hogy az EUMSz. 290. cikkének (2) bekezdésében említett két lehetséges feltétel, a kifogás és a visszavonás tekinthető a legszokásosabb módszernek a felhatalmazáson alapuló hatáskör Bizottság általi gyakorlásának ellenőrzésére, és mindkettőt bele kell foglalni minden alap-jogiaktusba;

| 4. | véleménye szerint a jogalkotó által megállapított ellenőrzési mechanizmusoknak tiszteletben kell tartaniuk az uniós jog egyes általános elveit, és különösen az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:






  — | legyenek egyszerűek és könnyen érthetőek, |
| --- | --- | --- |

4.

véleménye szerint a jogalkotó által megállapított ellenőrzési mechanizmusoknak tiszteletben kell tartaniuk az uniós jog egyes általános elveit, és különösen az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:

—

legyenek egyszerűek és könnyen érthetőek,

| — | biztosítsák a jogbiztonságot, |
| --- | --- |

—

biztosítsák a jogbiztonságot,

| — | tegyék lehetővé a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló hatáskörét hatékonyan gyakorolja, és |
| --- | --- |

—

tegyék lehetővé a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló hatáskörét hatékonyan gyakorolja, és

| — | tegyék lehetővé a jogalkotó részére, hogy megfelelően figyelemmel kísérje a felhatalmazáson alapuló hatáskör gyakorlását; |
| --- | --- |

—

tegyék lehetővé a jogalkotó részére, hogy megfelelően figyelemmel kísérje a felhatalmazáson alapuló hatáskör gyakorlását;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy a Parlament kifogás emeléséhez való jogának gyakorlását szükségszerűen meghatározza parlamenti szerepe és munkavégzési helyei; úgy ítéli meg, hogy a kifogás emelése vonatkozásában nincs szükség valamennyi jogi aktusra vonatkozó rögzített határidő meghatározására, és hogy ezt az időtartamot eseti alapon, a kérdések összetettségét figyelembe véve kell megállapítani minden egyes alap-jogiaktusnál, és elegendőnek kell lennie arra, hogy a nem vitatott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok indokolatlan késleltetése nélkül lehetővé tegye a felhatalmazás hatékony ellenőrzését; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy a Parlament kifogás emeléséhez való jogának gyakorlását szükségszerűen meghatározza parlamenti szerepe és munkavégzési helyei; úgy ítéli meg, hogy a kifogás emelése vonatkozásában nincs szükség valamennyi jogi aktusra vonatkozó rögzített határidő meghatározására, és hogy ezt az időtartamot eseti alapon, a kérdések összetettségét figyelembe véve kell megállapítani minden egyes alap-jogiaktusnál, és elegendőnek kell lennie arra, hogy a nem vitatott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok indokolatlan késleltetése nélkül lehetővé tegye a felhatalmazás hatékony ellenőrzését;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy magában az alap-jogiaktusban előírt sürgősségi eljárást különösen kivételes, például biztonsági kérdéseket érintő esetekben, illetve egészségügyi vagy humanitárius válságok esetében kellene alkalmazni; |
| --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy magában az alap-jogiaktusban előírt sürgősségi eljárást különösen kivételes, például biztonsági kérdéseket érintő esetekben, illetve egészségügyi vagy humanitárius válságok esetében kellene alkalmazni;

| 7. | úgy véli azonban, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok gyors elfogadását igénylő helyzetek nagy többségét – kellően indokolt esetekben, a Bizottság kérését követően – a Parlament és Tanács kifogásról való korai lemondásán alapuló rugalmas eljárás keretében lehetne kezelni; |
| --- | --- |

7.

úgy véli azonban, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok gyors elfogadását igénylő helyzetek nagy többségét – kellően indokolt esetekben, a Bizottság kérését követően – a Parlament és Tanács kifogásról való korai lemondásán alapuló rugalmas eljárás keretében lehetne kezelni;

| 8. | fenntartja, hogy a felhatalmazás időtartama nem lehet határozatlan, figyelembe véve azt a tényt, hogy a felhatalmazást bármikor vissza lehet vonni; azonban azon a véleményen van, hogy a Bizottság kifejezett kérésére adott korlátozott időtartamú felhatalmazás lehetőséget adhatna időszakos megújításra; úgy ítéli meg, hogy a felhatalmazás csak akkor újítható meg, ha sem a Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az adott határidőn belül; |
| --- | --- |

8.

fenntartja, hogy a felhatalmazás időtartama nem lehet határozatlan, figyelembe véve azt a tényt, hogy a felhatalmazást bármikor vissza lehet vonni; azonban azon a véleményen van, hogy a Bizottság kifejezett kérésére adott korlátozott időtartamú felhatalmazás lehetőséget adhatna időszakos megújításra; úgy ítéli meg, hogy a felhatalmazás csak akkor újítható meg, ha sem a Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az adott határidőn belül;

| 9. | erősen ellenzi, hogy az alap-jogiaktusokba olyan rendelkezések kerüljenek be, amelyek a jogalkotóra az EUMSz. 290. cikkében már szereplőkön kívül további kötelezettségeket rónak; |
| --- | --- |

9.

erősen ellenzi, hogy az alap-jogiaktusokba olyan rendelkezések kerüljenek be, amelyek a jogalkotóra az EUMSz. 290. cikkében már szereplőkön kívül további kötelezettségeket rónak;

Gyakorlati intézkedések

| 10. | úgy ítéli meg, hogy bizonyos gyakorlati szabályokat jobban össze lehetne hangolni egy intézmények közötti – esetlegesen intézményközi megállapodás formájában létrejövő – közös megegyezés keretében, amely többek között az alábbiakra terjedne ki:






  — | tanácskozás a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során, |
| --- | --- | --- |

10.

úgy ítéli meg, hogy bizonyos gyakorlati szabályokat jobban össze lehetne hangolni egy intézmények közötti – esetlegesen intézményközi megállapodás formájában létrejövő – közös megegyezés keretében, amely többek között az alábbiakra terjedne ki:

—

tanácskozás a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során,

| — | kölcsönös információcsere, különösen visszavonás esetén, |
| --- | --- |

—

kölcsönös információcsere, különösen visszavonás esetén,

| — | szabályok a dokumentumok megküldésére vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

szabályok a dokumentumok megküldésére vonatkozóan,

| — | minimális időszakok a Parlament és a Tanács kifogására, |
| --- | --- |

—

minimális időszakok a Parlament és a Tanács kifogására,

| — | határidők számítása, |
| --- | --- |

—

határidők számítása,

| — | a jogi aktusok közzététele a Hivatalos Lapban az eljárás különböző szakaszaiban; |
| --- | --- |

—

a jogi aktusok közzététele a Hivatalos Lapban az eljárás különböző szakaszaiban;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak:






  — | biztosítania kell az információk és a megfelelő dokumentumok korai és folyamatos megküldését a Parlament illetékes bizottságai számára, beleértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egymást követő tervezeteit és minden beérkezett észrevételt is; erre a célra egy tökéletesített digitális információs rendszer modelljeként fel lehetne használni a meglévő komitológiai nyilvántartást; |
| --- | --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak:

—

biztosítania kell az információk és a megfelelő dokumentumok korai és folyamatos megküldését a Parlament illetékes bizottságai számára, beleértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egymást követő tervezeteit és minden beérkezett észrevételt is; erre a célra egy tökéletesített digitális információs rendszer modelljeként fel lehetne használni a meglévő komitológiai nyilvántartást;

| — | hozzáférést kell biztosítania a Parlament számára a kapcsolódó előkészítő ülésekhez, eszmecserékhez és konzultációkhoz; |
| --- | --- |

—

hozzáférést kell biztosítania a Parlament számára a kapcsolódó előkészítő ülésekhez, eszmecserékhez és konzultációkhoz;

| 12. | véleménye szerint a visszavonás előtti információcserének az átláthatóság, az előzékenység és az érintett intézmények közötti őszinte együttműködés jegyében kellene zajlania, ezáltal biztosítva, hogy minden intézmény kellő időben, teljes mértékben tisztában legyen a visszavonás lehetőségével; mindazonáltal feleslegesnek és zavarónak tartaná olyan külön jogi kötelezettség bevezetését az alap-jogiaktusokban, amely bizonyos jogi aktusok elfogadásának az EUMSz. 296. cikkében szereplő, minden jogi aktusra alkalmazandó általános követelményen túl történő indokolását írná elő; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint a visszavonás előtti információcserének az átláthatóság, az előzékenység és az érintett intézmények közötti őszinte együttműködés jegyében kellene zajlania, ezáltal biztosítva, hogy minden intézmény kellő időben, teljes mértékben tisztában legyen a visszavonás lehetőségével; mindazonáltal feleslegesnek és zavarónak tartaná olyan külön jogi kötelezettség bevezetését az alap-jogiaktusokban, amely bizonyos jogi aktusok elfogadásának az EUMSz. 296. cikkében szereplő, minden jogi aktusra alkalmazandó általános követelményen túl történő indokolását írná elő;

| 13. | javasolja, hogy egy esetleges jövőbeli megállapodás határozza meg a kifogásra rendelkezésre álló minimális időtartamot, tisztázva, hogy ezt nem kényszernek kell tekinteni, hanem csupán olyan minimumnak, amelynél rövidebb idő esetén a Parlament demokratikus ellenőrzése jelentéktelenné válna; úgy ítéli meg, hogy a kifogás emelésére legalább két hónapos időtartamot kellene biztosítani, amelyet a Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére további két hónappal meg lehetne hosszabbítani; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kifogás emelésére meghatározott időszak hosszának a felhatalmazáson alapuló jogi aktus jellegétől kell függnie; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy egy esetleges jövőbeli megállapodás határozza meg a kifogásra rendelkezésre álló minimális időtartamot, tisztázva, hogy ezt nem kényszernek kell tekinteni, hanem csupán olyan minimumnak, amelynél rövidebb idő esetén a Parlament demokratikus ellenőrzése jelentéktelenné válna; úgy ítéli meg, hogy a kifogás emelésére legalább két hónapos időtartamot kellene biztosítani, amelyet a Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére további két hónappal meg lehetne hosszabbítani; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kifogás emelésére meghatározott időszak hosszának a felhatalmazáson alapuló jogi aktus jellegétől kell függnie;

| 14. | bármely jövőbeli megállapodással összefüggésben ragaszkodik hozzá, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vizsgálatának különböző időszakai csak akkor indulhatnak, ha a Bizottság minden nyelvi változatot továbbít, és megfelelően figyelembe kell venniük a Parlament jogalkotási szüneteit és választási időszakait; |
| --- | --- |

14.

bármely jövőbeli megállapodással összefüggésben ragaszkodik hozzá, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vizsgálatának különböző időszakai csak akkor indulhatnak, ha a Bizottság minden nyelvi változatot továbbít, és megfelelően figyelembe kell venniük a Parlament jogalkotási szüneteit és választási időszakait;

| 15. | bármely jövőbeli megállapodással összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kifogásolási jog hatálya alá tartozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat csak a Hivatalos Lapban lehet közzétenni, így a kifogás emelésére rendelkezésre álló időtartam lejárta után lépnek hatályba, kivéve a kifogásról való korai lemondás esetén; úgy ítéli meg, hogy felesleges kifejezetten kötelezni a Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy minden alap-jogiaktusban közzétegyék az annak ellenőrzése során hozott határozatokat, hogy a Bizottság hogyan gyakorolja a felhatalmazáson alapuló hatáskört; |
| --- | --- |

15.

bármely jövőbeli megállapodással összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kifogásolási jog hatálya alá tartozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat csak a Hivatalos Lapban lehet közzétenni, így a kifogás emelésére rendelkezésre álló időtartam lejárta után lépnek hatályba, kivéve a kifogásról való korai lemondás esetén; úgy ítéli meg, hogy felesleges kifejezetten kötelezni a Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy minden alap-jogiaktusban közzétegyék az annak ellenőrzése során hozott határozatokat, hogy a Bizottság hogyan gyakorolja a felhatalmazáson alapuló hatáskört;

Záró megjegyzések

| 16. | felhívja minden bizottságát, hogy cseréljék egymással, és rendszeresen frissítsék bevált gyakorlataikat, és hozzanak létre mechanizmust annak biztosítására, hogy a Parlament EUMSz. 290. cikke szerinti gyakorlatai a lehető legkövetkezetesebbek legyenek; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az egyes parlamenti bizottságok sajátos jellegüknek megfelelően szervezzék munkájukat, és használják ki felhalmozott szakértelmüket; |
| --- | --- |

16.

felhívja minden bizottságát, hogy cseréljék egymással, és rendszeresen frissítsék bevált gyakorlataikat, és hozzanak létre mechanizmust annak biztosítására, hogy a Parlament EUMSz. 290. cikke szerinti gyakorlatai a lehető legkövetkezetesebbek legyenek; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az egyes parlamenti bizottságok sajátos jellegüknek megfelelően szervezzék munkájukat, és használják ki felhalmozott szakértelmüket;

| 17. | kéri a parlamenti adminisztrációt, hogy az erőforrások (költségvetési szempontból semleges hatású) átcsoportosítása révén gondoskodjon az EUMSz. 290. cikkével összefüggő feladatok ellátásához nyújtott megfelelő támogatás biztosítása érdekében szükséges álláshelyekről; intézményi megközelítést szorgalmaz az átruházott hatáskörök kialakítására rendelkezésre álló adminisztratív struktúrák és humán erőforrások felmérése érdekében; |
| --- | --- |

17.

kéri a parlamenti adminisztrációt, hogy az erőforrások (költségvetési szempontból semleges hatású) átcsoportosítása révén gondoskodjon az EUMSz. 290. cikkével összefüggő feladatok ellátásához nyújtott megfelelő támogatás biztosítása érdekében szükséges álláshelyekről; intézményi megközelítést szorgalmaz az átruházott hatáskörök kialakítására rendelkezésre álló adminisztratív struktúrák és humán erőforrások felmérése érdekében;

| 18. | sürgeti a Bizottságot, hogy prioritásként terjessze elő azokat a jogalkotási javaslatokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a közösségi vívmányokat az EUMSz. 290. és 291. cikkeiben foglalt rendelkezésekhez igazítsák; az EUMSz. 290. cikke tekintetében úgy véli, hogy a kiigazítást nem szabad azokra az intézkedésekre korlátozni, amelyekkel korábban az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében foglalkoztak, hanem minden megfelelő általános hatályú intézkedésre ki kell terjednie, függetlenül a döntéshozatali eljárástól vagy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt rájuk alkalmazandó komitológiai eljárástól; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Bizottságot, hogy prioritásként terjessze elő azokat a jogalkotási javaslatokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a közösségi vívmányokat az EUMSz. 290. és 291. cikkeiben foglalt rendelkezésekhez igazítsák; az EUMSz. 290. cikke tekintetében úgy véli, hogy a kiigazítást nem szabad azokra az intézkedésekre korlátozni, amelyekkel korábban az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében foglalkoztak, hanem minden megfelelő általános hatályú intézkedésre ki kell terjednie, függetlenül a döntéshozatali eljárástól vagy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt rájuk alkalmazandó komitológiai eljárástól;

| 19. | kitart amellett, hogy elsődleges prioritásként azon politikai területek közösségi vívmányait kell kiigazítani, amelyek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően nem estek az együttdöntési eljárás hatálya alá; szorgalmazza ezek egyenkénti vizsgálatát oly módon, hogy biztosított legyen különösen az, hogy minden olyan megfelelő általános hatályú intézkedést, amelyet korábban a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) 4. és 5. cikke szerint fogadtak el, felhatalmazáson alapuló jogi aktusként definiáljanak; |
| --- | --- |

19.

kitart amellett, hogy elsődleges prioritásként azon politikai területek közösségi vívmányait kell kiigazítani, amelyek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően nem estek az együttdöntési eljárás hatálya alá; szorgalmazza ezek egyenkénti vizsgálatát oly módon, hogy biztosított legyen különösen az, hogy minden olyan megfelelő általános hatályú intézkedést, amelyet korábban a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) 4. és 5. cikke szerint fogadtak el, felhatalmazáson alapuló jogi aktusként definiáljanak;

| 20. | úgy véli, hogy a jogalkotó előjogainak teljes körű megőrzése érdekében akár a fent említett kiigazítás során, akár a javaslatok rendes jogalkotási eljárás keretében történő kezelésekor külön figyelmet kell fordítani az EUMSz. 290. és 291. cikkének mindenkori alkalmazására és az egyik, illetve a másik cikk alkalmazásának gyakorlati következményeire; kitart amellett, hogy a társjogalkotóknak hatásköre legyen annak eldöntéséhez, hogy a korábban az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében elfogadott ügyeket az EUMSz. 290. cikke alapján vagy a rendes jogalkotási eljárás keretében lehessen elfogadni; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a jogalkotó előjogainak teljes körű megőrzése érdekében akár a fent említett kiigazítás során, akár a javaslatok rendes jogalkotási eljárás keretében történő kezelésekor külön figyelmet kell fordítani az EUMSz. 290. és 291. cikkének mindenkori alkalmazására és az egyik, illetve a másik cikk alkalmazásának gyakorlati következményeire; kitart amellett, hogy a társjogalkotóknak hatásköre legyen annak eldöntéséhez, hogy a korábban az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében elfogadott ügyeket az EUMSz. 290. cikke alapján vagy a rendes jogalkotási eljárás keretében lehessen elfogadni;

*

* *

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 8. E, 2010.1.14., 22. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0373.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0083.

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/10

---

2010. május 5., szerdaJavaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra

P7_TA(2010)0128

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-ig terjedő időszakra szóló tengeri szállítási politikájára vonatkozó javaslatokról és stratégiai célkitűzésekről (2009/2095(INI))

2011/C 81 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság 2009. január 21-i, „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című közleményére (COM(2009)0008) (a továbbiakban „az EU 2018-ig terjedő tengeri szállítási politikájáról szóló közlemény”),

tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című, 2007. október 10-i közleményére (COM(2007)0575),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0114/2010),

| A. | mivel az európai hajózási vállalatok jelentős mértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz, ugyanakkor globális környezetben kell versenyezniük, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai hajózási vállalatok jelentős mértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz, ugyanakkor globális környezetben kell versenyezniük,

| B. | mivel fontosak az életerős európai tengerészeti ágazat megőrzésére és fejlesztésére irányuló strukturális és integrált intézkedések, és azoknak fokozniuk kell a tengeri szállítási és a kapcsolódó ágazatok versenyképességét, miközben integrálják a fenntartható fejlődés és a tisztességes verseny követelményeit is, |
| --- | --- |

B.

mivel fontosak az életerős európai tengerészeti ágazat megőrzésére és fejlesztésére irányuló strukturális és integrált intézkedések, és azoknak fokozniuk kell a tengeri szállítási és a kapcsolódó ágazatok versenyképességét, miközben integrálják a fenntartható fejlődés és a tisztességes verseny követelményeit is,

| C. | figyelembe véve, hogy elengedhetetlen szükség van arra, hogy a tengerhajózási pályák vonzóvá váljanak a fiatalok számára, és ők meg is maradjanak a pályán, és a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezmény (az STCW-egyezmény) küszöbönálló felülvizsgálata nyomán javulnia kell az európai tengerhajózási szakemberek képzettségi szintjének, |
| --- | --- |

C.

figyelembe véve, hogy elengedhetetlen szükség van arra, hogy a tengerhajózási pályák vonzóvá váljanak a fiatalok számára, és ők meg is maradjanak a pályán, és a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezmény (az STCW-egyezmény) küszöbönálló felülvizsgálata nyomán javulnia kell az európai tengerhajózási szakemberek képzettségi szintjének,

| D. | mivel minden európai politikai terület számára az éghajlatváltozás jelenti a 21. század legnagyobb kihívását, |
| --- | --- |

D.

mivel minden európai politikai terület számára az éghajlatváltozás jelenti a 21. század legnagyobb kihívását,

| E. | mivel a tengerhajózás viszonylag környezetbarát szállítási mód, amelyben számos további lehetőség rejlik arra, hogy a jelenleginél is tisztábbá váljon; mivel a hajók, valamint a kikötői infrastruktúra szénlábnyomának fokozatos csökkentésével részt kell vállalnia az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében hozott erőfeszítésekben, |
| --- | --- |

E.

mivel a tengerhajózás viszonylag környezetbarát szállítási mód, amelyben számos további lehetőség rejlik arra, hogy a jelenleginél is tisztábbá váljon; mivel a hajók, valamint a kikötői infrastruktúra szénlábnyomának fokozatos csökkentésével részt kell vállalnia az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében hozott erőfeszítésekben,

| F. | mivel a kikötők, a hajótulajdonosok, valamint a szárazföldi és a tengeri személyzet számára a biztonság a legfontosabb szempont; mivel a biztonsági intézkedéseknek a kikötőben és a hajók fedélzetén érvényesülő munkakörülmények mellett a parti és a tengeri környezet védelmét is figyelembe kell venniük, |
| --- | --- |

F.

mivel a kikötők, a hajótulajdonosok, valamint a szárazföldi és a tengeri személyzet számára a biztonság a legfontosabb szempont; mivel a biztonsági intézkedéseknek a kikötőben és a hajók fedélzetén érvényesülő munkakörülmények mellett a parti és a tengeri környezet védelmét is figyelembe kell venniük,

| G. | mivel az Ádeni-öbölben, Szomália partjainál és a nemzetközi vizeken az európai halász-, kereskedelmi és utasszállító hajók ellen továbbra is bűncselekményeket követnek el, |
| --- | --- |

G.

mivel az Ádeni-öbölben, Szomália partjainál és a nemzetközi vizeken az európai halász-, kereskedelmi és utasszállító hajók ellen továbbra is bűncselekményeket követnek el,

| H. | mivel az európai tengerészeti ágazat vezető szerepet tölt be a világban, és ezt a vezető szerepet hosszú távon csak innovációval lehet – és kell – biztosítani, |
| --- | --- |

H.

mivel az európai tengerészeti ágazat vezető szerepet tölt be a világban, és ezt a vezető szerepet hosszú távon csak innovációval lehet – és kell – biztosítani,

| I. | mivel a döntéseket a megfelelő irányítási szinten kell meghozni, lehetőleg globális, szükség esetén európai szinten, |
| --- | --- |

I.

mivel a döntéseket a megfelelő irányítási szinten kell meghozni, lehetőleg globális, szükség esetén európai szinten,

Általános megállapítások

| 1. | üdvözli a 2018-ig terjedő időszakra szóló tengeri szállítási politikáról szóló közleményt; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a 2018-ig terjedő időszakra szóló tengeri szállítási politikáról szóló közleményt;

| 2. | hangsúlyozza a tengeri szállítási ágazat utasok, alapanyagok, energetikai áruk és termékek szállítójaként, valamint a tágabb értelemben vett tengeri tevékenységek csoportjának (hajózási ágazat,logisztika, kutatás, turizmus, halászat és akvakultúra, valamint oktatás) központi elemeként betöltött szerepének fontosságát az európai gazdaságban; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a tengeri szállítási ágazat utasok, alapanyagok, energetikai áruk és termékek szállítójaként, valamint a tágabb értelemben vett tengeri tevékenységek csoportjának (hajózási ágazat,logisztika, kutatás, turizmus, halászat és akvakultúra, valamint oktatás) központi elemeként betöltött szerepének fontosságát az európai gazdaságban;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU tengerpolitikájának figyelembe kell vennie azt, hogy a tengeri szállítási ágazat nem csak az Unión belül, hanem elsősorban globális versenytársakkal versenyez; emellett hangsúlyozza a tengeri szállítás szállítási ágazaton belüli növekedésének jelentőségét az EU-n belül és kívül; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EU tengerpolitikájának figyelembe kell vennie azt, hogy a tengeri szállítási ágazat nem csak az Unión belül, hanem elsősorban globális versenytársakkal versenyez; emellett hangsúlyozza a tengeri szállítás szállítási ágazaton belüli növekedésének jelentőségét az EU-n belül és kívül;

| 4. | reményét fejezi ki, hogy az EU tengerészeti szakpolitikáinak kialakítása a jövőben az „egységes európai tenger” gondolatának keretében történik majd, és következésképpen felkéri a Bizottságot a közös tengeri térség részét képező európai tengeri szállítási politika kidolgozására; |
| --- | --- |

4.

reményét fejezi ki, hogy az EU tengerészeti szakpolitikáinak kialakítása a jövőben az „egységes európai tenger” gondolatának keretében történik majd, és következésképpen felkéri a Bizottságot a közös tengeri térség részét képező európai tengeri szállítási politika kidolgozására;

A piac

| 5. | felhívja a Bizottságot az olcsó lobogókkal való visszaélés elleni küzdelem folytatására; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot az olcsó lobogókkal való visszaélés elleni küzdelem folytatására;

| 6. | ezért sürgeti a tagállamokat, hogy többek között adókönnyítésekkel (például hajóűrtartalom-adók rendszerével), valamint a tengerészeknek és a hajótulajdonosoknak nyújtott adókönnyítésekkel ösztönözzék lobogóik használatát, és támogassák a partjaikon található tengeri klasztereket; |
| --- | --- |

6.

ezért sürgeti a tagállamokat, hogy többek között adókönnyítésekkel (például hajóűrtartalom-adók rendszerével), valamint a tengerészeknek és a hajótulajdonosoknak nyújtott adókönnyítésekkel ösztönözzék lobogóik használatát, és támogassák a partjaikon található tengeri klasztereket;

| 7. | véleménye szerint a tengerészeti ágazatnak – bármely más gazdasági ágazathoz hasonlóan – kezdetben az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás hatálya alá kell tartoznia; az állami támogatás azonban egyedi esetekben kivételes alapon engedélyezhető, amennyiben azt átlátható és nyomon követhető módon, ideiglenesen alkalmazzák; |
| --- | --- |

7.

véleménye szerint a tengerészeti ágazatnak – bármely más gazdasági ágazathoz hasonlóan – kezdetben az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás hatálya alá kell tartoznia; az állami támogatás azonban egyedi esetekben kivételes alapon engedélyezhető, amennyiben azt átlátható és nyomon követhető módon, ideiglenesen alkalmazzák;

| 8. | úgy véli, hogy a tengeri szállítási ágazatnak nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást (amelynek hatálya 2011-ben lejár) meg kell tartani és ki kell bővíteni, tekintve, hogy jelentős mértékben hozzájárult az európai tengerhajózási ágazat nemzetközi versenyképességének megőrzéséhez, és képessé tette arra, hogy sikeresen szálljon szembe a harmadik országok részéről folytatott, gyakran tisztességtelen versennyel, megőrizze vezető szerepét a világban, és ennek folytán az iránymutatás hozzájárult a tagállamok gazdaságainak megszilárdításához; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a tengeri szállítási ágazatnak nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást (amelynek hatálya 2011-ben lejár) meg kell tartani és ki kell bővíteni, tekintve, hogy jelentős mértékben hozzájárult az európai tengerhajózási ágazat nemzetközi versenyképességének megőrzéséhez, és képessé tette arra, hogy sikeresen szálljon szembe a harmadik országok részéről folytatott, gyakran tisztességtelen versennyel, megőrizze vezető szerepét a világban, és ennek folytán az iránymutatás hozzájárult a tagállamok gazdaságainak megszilárdításához;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2010 folyamán nyújtsa be a tengeri szállításra vonatkozó állami támogatások ígért új szabályozását, továbbá úgy véli, hogy a Bizottságnak a lehető leghamarabb elő kellene terjesztenie a tengeri kikötőkre vonatkozó állami támogatásokról szóló iránymutatásokat; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2010 folyamán nyújtsa be a tengeri szállításra vonatkozó állami támogatások ígért új szabályozását, továbbá úgy véli, hogy a Bizottságnak a lehető leghamarabb elő kellene terjesztenie a tengeri kikötőkre vonatkozó állami támogatásokról szóló iránymutatásokat;

| 10. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy állami támogatással kizárólag olyan európai tengerészeti ágazatok támogathatók, amelyek elkötelezték magukat a szociális normák, a foglalkoztatás előmozdítása és a személyzet európai képzése, valamint az európai tengeri fuvarozás globális versenyképességének fokozása mellett; |
| --- | --- |

10.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy állami támogatással kizárólag olyan európai tengerészeti ágazatok támogathatók, amelyek elkötelezték magukat a szociális normák, a foglalkoztatás előmozdítása és a személyzet európai képzése, valamint az európai tengeri fuvarozás globális versenyképességének fokozása mellett;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy mihamarabb írják alá, ratifikálják és hajtsák végre az ENSZ tengeri áruszállításra vonatkozó szerződésekről szóló egyezményét (az úgynevezett „rotterdami szabályokat”), amelyek létrehozzák az új tengerészeti felelősségi rendszert; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy mihamarabb írják alá, ratifikálják és hajtsák végre az ENSZ tengeri áruszállításra vonatkozó szerződésekről szóló egyezményét (az úgynevezett „rotterdami szabályokat”), amelyek létrehozzák az új tengerészeti felelősségi rendszert;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatás tervbe vett átdolgozása során az eddigieknél erőteljesebben vegye figyelembe a tengeri szállítást és szárazföldi struktúráit, különösen az európai tengeri kikötők szárazfölddel való multimodális összekapcsolását; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatás tervbe vett átdolgozása során az eddigieknél erőteljesebben vegye figyelembe a tengeri szállítást és szárazföldi struktúráit, különösen az európai tengeri kikötők szárazfölddel való multimodális összekapcsolását;

| 13. | üdvözli a Bizottságnak a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről szóló irányelvre irányuló javaslatát (COM(2009)0011), amelynek célja a rövidtávú európai tengeri hajózásra vonatkozó adminisztrációs eljárások egyszerűsítése, csökkentése és megszüntetése; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a rövidtávú tengeri hajózást, jelentősen növelve ezzel a Közösségen belüli tengeri szállítás teljesítőképességét; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottságnak a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről szóló irányelvre irányuló javaslatát (COM(2009)0011), amelynek célja a rövidtávú európai tengeri hajózásra vonatkozó adminisztrációs eljárások egyszerűsítése, csökkentése és megszüntetése; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a rövidtávú tengeri hajózást, jelentősen növelve ezzel a Közösségen belüli tengeri szállítás teljesítőképességét;

Szociális szempontok

| 14. | üdvözli a tagállamok és a Bizottság azon kezdeményezéseit, amelyek arra irányulnak, hogy vonzóbbá tegyék a tengeri foglalkozások fiatal uniós polgárok körében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hajókon és a szárazföldön dolgozó személyzet egyaránt élethosszig tartó képzésben és átképzésben részesüljön a munkaerő szakmai képesítésének és szakértelmének megerősítése érdekében; emellett kéri, hogy az iskolákban biztosítsanak bővebb felvilágosítást az ágazatról, és létesítsenek több gyakornoki állást; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a tagállamok és a Bizottság azon kezdeményezéseit, amelyek arra irányulnak, hogy vonzóbbá tegyék a tengeri foglalkozások fiatal uniós polgárok körében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hajókon és a szárazföldön dolgozó személyzet egyaránt élethosszig tartó képzésben és átképzésben részesüljön a munkaerő szakmai képesítésének és szakértelmének megerősítése érdekében; emellett kéri, hogy az iskolákban biztosítsanak bővebb felvilágosítást az ágazatról, és létesítsenek több gyakornoki állást;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy a nemzetközi egyezmények (az STCW-egyezmény és az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménye) keretében tökéletesítsék és korszerűsítsék a meglévő képzési programokat a tengerészeti főiskolák színvonalának további emelése céljából; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy a nemzetközi egyezmények (az STCW-egyezmény és az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménye) keretében tökéletesítsék és korszerűsítsék a meglévő képzési programokat a tengerészeti főiskolák színvonalának további emelése céljából;

| 16. | kitart amellett, hogy a harmadik országokból származó tengerészeknek az STCW-egyezménnyel összhangban eleget kell tenniük a megfelelő képzési követelményeknek, és felhívja a hajózási vállalatokat és a nemzeti felügyeleteket ennek garantálására és ellenőrzésére, szükség esetén az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) segítségével; ismételten felszólít az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményének tagállamok általi gyors ratifikációjára és az egyezmény központi elemeinek az Unió jogrendjébe való átültetéséről szóló ágazati megállapodáson alapuló bizottsági javaslat mielőbbi elfogadására; |
| --- | --- |

16.

kitart amellett, hogy a harmadik országokból származó tengerészeknek az STCW-egyezménnyel összhangban eleget kell tenniük a megfelelő képzési követelményeknek, és felhívja a hajózási vállalatokat és a nemzeti felügyeleteket ennek garantálására és ellenőrzésére, szükség esetén az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) segítségével; ismételten felszólít az ILO 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményének tagállamok általi gyors ratifikációjára és az egyezmény központi elemeinek az Unió jogrendjébe való átültetéséről szóló ágazati megállapodáson alapuló bizottsági javaslat mielőbbi elfogadására;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az uniós tengerészek alkalmazását saját flottáikban, és teremtsenek elegendő lehetőséget a tengerészek Unión kívülre történő vándorlásának megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az uniós tengerészek alkalmazását saját flottáikban, és teremtsenek elegendő lehetőséget a tengerészek Unión kívülre történő vándorlásának megelőzése érdekében;

| 18. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy a tagállamok támogassák az európai tengerészeti intézmények közötti együttműködést, és arra biztatja a tagállamokat, hogy az uniós tengerészek magas fokú képzettségének és korszerű ismereteinek előmozdítása és fejlesztése érdekében harmonizálják a vonatkozó tanterveiket és képzési rendszereiket; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy a tagállamok támogassák az európai tengerészeti intézmények közötti együttműködést, és arra biztatja a tagállamokat, hogy az uniós tengerészek magas fokú képzettségének és korszerű ismereteinek előmozdítása és fejlesztése érdekében harmonizálják a vonatkozó tanterveiket és képzési rendszereiket;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a szociális dimenzió és az európai tengerészek foglalkoztatási feltételei szoros kapcsolatban állnak az európai flotta versenyképességével, és hogy a tengerészeti iparágakban meg kell könnyíteni a munkaerő Európán belüli mobilitását, és biztosítani kell a teljes körűen működő, akadályok nélküli és a szolgáltatásnyújtás indokolatlan korlátozásától mentes belső piacot; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a szociális dimenzió és az európai tengerészek foglalkoztatási feltételei szoros kapcsolatban állnak az európai flotta versenyképességével, és hogy a tengerészeti iparágakban meg kell könnyíteni a munkaerő Európán belüli mobilitását, és biztosítani kell a teljes körűen működő, akadályok nélküli és a szolgáltatásnyújtás indokolatlan korlátozásától mentes belső piacot;

| 20. | bátorítja a foglalkoztatási feltételekkel és a szociális előírásokkal összefüggő helyes gyakorlatok cseréjét, valamint az életkörülmények javítását a hajók fedélzetén, különösen az információs és kommunikációs technológiák javításával, az egészségügyi ellátásokhoz való jobb hozzájutással, továbbá a tengerészek foglalkozásával járó kockázatok elleni védekezéshez szükséges biztonsági és képzési szabályok megerősítésével; |
| --- | --- |

20.

bátorítja a foglalkoztatási feltételekkel és a szociális előírásokkal összefüggő helyes gyakorlatok cseréjét, valamint az életkörülmények javítását a hajók fedélzetén, különösen az információs és kommunikációs technológiák javításával, az egészségügyi ellátásokhoz való jobb hozzájutással, továbbá a tengerészek foglalkozásával járó kockázatok elleni védekezéshez szükséges biztonsági és képzési szabályok megerősítésével;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseknek konkrétaknak és kockázat alapúaknak kell lenniük, és nem okozhatnak az iparágra nehezedő felesleges szabályozási nyomást; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseknek konkrétaknak és kockázat alapúaknak kell lenniük, és nem okozhatnak az iparágra nehezedő felesleges szabályozási nyomást;

| 22. | reméli annak vizsgálatát, hogy a technológiai fejlődés képes-e ellensúlyozni a rendelkezésre álló tengerészek számában mutatkozó csökkenő tendenciát, de óv a még ki nem próbált technológiák elhamarkodott bevezetésétől; |
| --- | --- |

22.

reméli annak vizsgálatát, hogy a technológiai fejlődés képes-e ellensúlyozni a rendelkezésre álló tengerészek számában mutatkozó csökkenő tendenciát, de óv a még ki nem próbált technológiák elhamarkodott bevezetésétől;

| 23. | felhívja a tengerészeti kikötői hatóságokat, hogy javítsák az előkikötőkben lehorgonyozva várakozó hajók tengerészeinek nyújtott szolgáltatásokat, ideértve a hajó és a part közötti jobb közlekedési lehetőségeket; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tengerészeti kikötői hatóságokat, hogy javítsák az előkikötőkben lehorgonyozva várakozó hajók tengerészeinek nyújtott szolgáltatásokat, ideértve a hajó és a part közötti jobb közlekedési lehetőségeket;

A környezet

| 24. | elismeri, hogy jelentős előrelépésre van szükség a szállítás által kibocsátott kén-oxidok, nitrogén-oxidok, szálló por (PM10) és szén-dioxid mennyiségének csökkentése terén, és ez az EU éghajlatvédelmi céljainak keretében szükséges is; hangsúlyozza, hogy az ágazat hozzájárulhat a káros kibocsátások és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, és hogy a kutatás-fejlesztés terén eszközölt állami és magánberuházások különös jelentőséggel bírnak e tekintetben; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy jelentős előrelépésre van szükség a szállítás által kibocsátott kén-oxidok, nitrogén-oxidok, szálló por (PM10) és szén-dioxid mennyiségének csökkentése terén, és ez az EU éghajlatvédelmi céljainak keretében szükséges is; hangsúlyozza, hogy az ágazat hozzájárulhat a káros kibocsátások és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, és hogy a kutatás-fejlesztés terén eszközölt állami és magánberuházások különös jelentőséggel bírnak e tekintetben;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az eltérő versenyfeltételek korlátozása érdekében a kibocsátáscsökkentésekről mielőbb meg kell állapodni, és azt a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten (IMO) keresztül kötelező erővel végre kell hajtani, azonban ez nem akadályozhatja az Uniót abban, hogy a tagállami flottákra alkalmazandó további csökkentéseket kezdeményezzen, ezzel ösztönözve a többi földrészt arra, hogy versenyképessé váljon e területen; ezzel összefüggésben rámutat a hosszú és a rövid távú tengeri hajózás közötti nagy különbségekre, amelyeket figyelembe kell venni az IMO keretében létrehozandó megállapodások során; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az eltérő versenyfeltételek korlátozása érdekében a kibocsátáscsökkentésekről mielőbb meg kell állapodni, és azt a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten (IMO) keresztül kötelező erővel végre kell hajtani, azonban ez nem akadályozhatja az Uniót abban, hogy a tagállami flottákra alkalmazandó további csökkentéseket kezdeményezzen, ezzel ösztönözve a többi földrészt arra, hogy versenyképessé váljon e területen; ezzel összefüggésben rámutat a hosszú és a rövid távú tengeri hajózás közötti nagy különbségekre, amelyeket figyelembe kell venni az IMO keretében létrehozandó megállapodások során;

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy a jelenleginél jobban használják ki – lehetőség szerint a szomszédos országokkal közösen – a kibocsátás-ellenőrzési területek kijelölésének lehetőségét, különösen a nitrogén-oxidok esetében; hangsúlyozza, hogy a további tengeri kibocsátás-ellenőrzési területek létesítésének nem szabad Európán belüli versenytorzuláshoz vezetnie; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, hogy a jelenleginél jobban használják ki – lehetőség szerint a szomszédos országokkal közösen – a kibocsátás-ellenőrzési területek kijelölésének lehetőségét, különösen a nitrogén-oxidok esetében; hangsúlyozza, hogy a további tengeri kibocsátás-ellenőrzési területek létesítésének nem szabad Európán belüli versenytorzuláshoz vezetnie;

| 27. | támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek a fő közutak tehermentesítése érdekében lehetővé teszik a tengeri szállítási módra való áttérést; felkéri az Uniót és a tagállamokat az intermodalitás fejlesztéséhez és a területi kohézió megerősítéséhez nélkülözhetetlen kikötői logisztikai platformok létrehozására; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi és az uniós szabályok nem akadályozhatják a nemzeti hatóságok e tekintetben tett erőfeszítéseit; reményét fejezi ki, hogy „az Unió a mediterrán térségért” kezdeményezés keretében megtörténik a tengeri gyorsforgalmi utak gyors és kiterjedt bevezetése, amely elősegíti a szennyezés és a torlódások csökkentését a szárazföldi hálózatokon; |
| --- | --- |

27.

támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek a fő közutak tehermentesítése érdekében lehetővé teszik a tengeri szállítási módra való áttérést; felkéri az Uniót és a tagállamokat az intermodalitás fejlesztéséhez és a területi kohézió megerősítéséhez nélkülözhetetlen kikötői logisztikai platformok létrehozására; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi és az uniós szabályok nem akadályozhatják a nemzeti hatóságok e tekintetben tett erőfeszítéseit; reményét fejezi ki, hogy „az Unió a mediterrán térségért” kezdeményezés keretében megtörténik a tengeri gyorsforgalmi utak gyors és kiterjedt bevezetése, amely elősegíti a szennyezés és a torlódások csökkentését a szárazföldi hálózatokon;

| 28. | elviekben támogatja a MARPOL-egyezmény VI. mellékletének az IMO által 2008 októberében elfogadott, a hajók által kibocsátott kén-oxidok és nitrogén-oxidok csökkentését célzó módosítását; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a 2015-től az északi-tengeri és balti-tengeri kénkibocsátás-ellenőrzési területeken tervbe vett 0,1 %-os kénkibocsátási határérték bevezetése következtében a szállítmányozás visszahelyeződhet a rövid távú tengeri szállításról a közúti közlekedésre; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb, de legkésőbb 2010 végéig nyújtsa be az Európai Parlamentnek az erre vonatkozó hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

28.

elviekben támogatja a MARPOL-egyezmény VI. mellékletének az IMO által 2008 októberében elfogadott, a hajók által kibocsátott kén-oxidok és nitrogén-oxidok csökkentését célzó módosítását; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a 2015-től az északi-tengeri és balti-tengeri kénkibocsátás-ellenőrzési területeken tervbe vett 0,1 %-os kénkibocsátási határérték bevezetése következtében a szállítmányozás visszahelyeződhet a rövid távú tengeri szállításról a közúti közlekedésre; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb, de legkésőbb 2010 végéig nyújtsa be az Európai Parlamentnek az erre vonatkozó hatásvizsgálatot;

| 29. | úgy véli, hogy minden szállítási mód esetében – a tengeri szállítást is beleértve – fokozatosan internalizálni kell a külső költségeket; úgy véli, hogy ezen elv bevezetése következtében olyan alapok jönnek majd létre, amelyeket elsősorban az innováció ösztönzését célzó erőfeszítésekre lehet fordítani; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy minden szállítási mód esetében – a tengeri szállítást is beleértve – fokozatosan internalizálni kell a külső költségeket; úgy véli, hogy ezen elv bevezetése következtében olyan alapok jönnek majd létre, amelyeket elsősorban az innováció ösztönzését célzó erőfeszítésekre lehet fordítani;

| 30. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki alternatív eszközöket is, mint például az üzemanyagra kivetett, lehetőség szerint az üzemanyag minőségéhez és környezetvédelmi teljesítményéhez igazodó illeték bevezetése, vagy a „zöld kikötők” koncepciója, ahol a tiszta hajókat gyorsabban kezelik, és/vagy az ilyen hajók csökkentett kikötői illetéket fizetnek; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki alternatív eszközöket is, mint például az üzemanyagra kivetett, lehetőség szerint az üzemanyag minőségéhez és környezetvédelmi teljesítményéhez igazodó illeték bevezetése, vagy a „zöld kikötők” koncepciója, ahol a tiszta hajókat gyorsabban kezelik, és/vagy az ilyen hajók csökkentett kikötői illetéket fizetnek;

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy az IMO-n belül munkálkodjanak megfelelő és globálisan alkalmazandó környezetvédelmi szabványok meghatározásán és végrehajtásán; |
| --- | --- |

31.

felhívja a tagállamokat, hogy az IMO-n belül munkálkodjanak megfelelő és globálisan alkalmazandó környezetvédelmi szabványok meghatározásán és végrehajtásán;

| 32. | ezzel összefüggésben megemlíti a belvízi szállításban elért technológiai áttörést, ami lehetővé tette a már meglévő hajómotorok kibocsátásának jelentős mértékű csökkentését, valamint a cseppfolyós földgáz üzemanyagként történő lehetséges felhasználását; felhívja a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy ezek a technikák a tengerjáró hajókon is alkalmazhatók-e, és hogy miként gyorsítható fel e technikák bevezetése; |
| --- | --- |

32.

ezzel összefüggésben megemlíti a belvízi szállításban elért technológiai áttörést, ami lehetővé tette a már meglévő hajómotorok kibocsátásának jelentős mértékű csökkentését, valamint a cseppfolyós földgáz üzemanyagként történő lehetséges felhasználását; felhívja a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy ezek a technikák a tengerjáró hajókon is alkalmazhatók-e, és hogy miként gyorsítható fel e technikák bevezetése;

| 33. | sajnálja, hogy a koppenhágai klímacsúcson nem sikerült semmilyen döntést elérni a tengerjáró hajók kibocsátásának csökkentésével kapcsolatban, de hangsúlyozza, hogy folytatni kell az intenzív erőfeszítéseket mind a Kiotó utáni folyamatban, mind az IMO keretein belül annak érdekében, hogy létrejöjjön a csökkentést lehetővé tevő globális megállapodás; felkéri a tagállamokat arra, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az éghajlatról szóló nemzetközi tárgyalások következő fordulója során az IMO a tengeri szállítás tekintetében számszerűsített csökkentési célokat meghatározó felhatalmazást kapjon; |
| --- | --- |

33.

sajnálja, hogy a koppenhágai klímacsúcson nem sikerült semmilyen döntést elérni a tengerjáró hajók kibocsátásának csökkentésével kapcsolatban, de hangsúlyozza, hogy folytatni kell az intenzív erőfeszítéseket mind a Kiotó utáni folyamatban, mind az IMO keretein belül annak érdekében, hogy létrejöjjön a csökkentést lehetővé tevő globális megállapodás; felkéri a tagállamokat arra, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az éghajlatról szóló nemzetközi tárgyalások következő fordulója során az IMO a tengeri szállítás tekintetében számszerűsített csökkentési célokat meghatározó felhatalmazást kapjon;

| 34. | felhívja az Uniót, hogy globális szinten, azaz az IMO keretében vállaljon vezető szerepet ebben a folyamatban annak érdekében, hogy mérséklődjön a hajózási ágazat károsanyag-kibocsátása; |
| --- | --- |

34.

felhívja az Uniót, hogy globális szinten, azaz az IMO keretében vállaljon vezető szerepet ebben a folyamatban annak érdekében, hogy mérséklődjön a hajózási ágazat károsanyag-kibocsátása;

| 35. | hangsúlyozza a part és a hajók közötti villamosenergia-ellátást szolgáló műszaki létesítmények kompatibilitásának fontosságát az európai kikötőkben, ez ugyanis jelentősen csökkentheti a szennyezést; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a létesítmények mely tengeri kikötőkben lennének hatékonyan felhasználhatók; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a part és a hajók közötti villamosenergia-ellátást szolgáló műszaki létesítmények kompatibilitásának fontosságát az európai kikötőkben, ez ugyanis jelentősen csökkentheti a szennyezést; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a létesítmények mely tengeri kikötőkben lennének hatékonyan felhasználhatók;

| 36. | hangsúlyozza, hogy kutatási és fejlesztési politikája keretében a Bizottságnak elsőbbséget kell biztosítania a megújuló technológiák területén meglévő újítások (például a nap- vagy a szélenergia) hajókon történő alkalmazásának; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy kutatási és fejlesztési politikája keretében a Bizottságnak elsőbbséget kell biztosítania a megújuló technológiák területén meglévő újítások (például a nap- vagy a szélenergia) hajókon történő alkalmazásának;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a károsanyag-kibocsátás intelligens szállítási technológiák – különösen a Galileo – alkalmazása révén történő csökkentésének és ellenőrzésének lehetőségét; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a károsanyag-kibocsátás intelligens szállítási technológiák – különösen a Galileo – alkalmazása révén történő csökkentésének és ellenőrzésének lehetőségét;

| 38. | a kikötői tevékenységek felgyorsítása és a szennyezés csökkentése érdekében hangsúlyozza a papírmentes kikötői és vámtevékenységek előmozdításának, valamint a különböző kikötői szolgáltatók és ügyfelek közötti együttműködés megkönnyítésének szükségességét különböző intelligens közlekedési rendszerek és hálózatok, mint például a SafeSeaNet és az e-Custom felhasználásával; |
| --- | --- |

38.

a kikötői tevékenységek felgyorsítása és a szennyezés csökkentése érdekében hangsúlyozza a papírmentes kikötői és vámtevékenységek előmozdításának, valamint a különböző kikötői szolgáltatók és ügyfelek közötti együttműködés megkönnyítésének szükségességét különböző intelligens közlekedési rendszerek és hálózatok, mint például a SafeSeaNet és az e-Custom felhasználásával;

Biztonság

| 39. | nagyra értékeli a harmadik tengerbiztonsági csomag elfogadását, és felhívja a tagállamokat a csomag gyors végrehajtására; |
| --- | --- |

39.

nagyra értékeli a harmadik tengerbiztonsági csomag elfogadását, és felhívja a tagállamokat a csomag gyors végrehajtására;

| 40. | javasolja a hajóépítés és ezen belül a felhasznált acél minősége, továbbá a hajótervezés, valamint a hajókarbantartás szigorú ellenőrzését, a többek között a hajóosztályozó társaságokról szóló módosított jogszabályban előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

40.

javasolja a hajóépítés és ezen belül a felhasznált acél minősége, továbbá a hajótervezés, valamint a hajókarbantartás szigorú ellenőrzését, a többek között a hajóosztályozó társaságokról szóló módosított jogszabályban előírtaknak megfelelően;

| 41. | támogatja a kikötő szerint illetékes tagállam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi memorandumban foglalt irányváltást, amelynek eredményeként a rendszeres ellenőrzéseket a kockázat alapú ellenőrzések váltották fel, éppen a több hiányossággal rendelkező hajók kiszűrése érdekében; |
| --- | --- |

41.

támogatja a kikötő szerint illetékes tagállam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi memorandumban foglalt irányváltást, amelynek eredményeként a rendszeres ellenőrzéseket a kockázat alapú ellenőrzések váltották fel, éppen a több hiányossággal rendelkező hajók kiszűrése érdekében;

| 42. | felhívja a tagállamokat és a hajózási vállalkozásokat, hogy igyekezzenek párizsi memorandum „fehér listájára” kerülni; felhívja különösen Szlovákiát, hogy tegyen további erőfeszítéseket e tekintetben; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat és a hajózási vállalkozásokat, hogy igyekezzenek párizsi memorandum „fehér listájára” kerülni; felhívja különösen Szlovákiát, hogy tegyen további erőfeszítéseket e tekintetben;

| 43. | felhívja a nemzeti felügyeleteket és a többi nemzeti hatóságot, hogy szorosabban működjenek együtt a hajókra és rakományaikra vonatkozó adatok cseréje terén a szabályozói nyomás csökkentése és ugyanakkor az ellenőrzések hatékonyságának növelése érdekében; szorgalmazza egy integrált információkezelési rendszer gyors felállítását a már rendelkezésre álló források – különösen a SafeSeaNet – felhasználása és tökéletesítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb alakítson ki egy határokon és ágazatokon átívelő, az EU egész területére kiterjedő megfigyelőrendszert; |
| --- | --- |

43.

felhívja a nemzeti felügyeleteket és a többi nemzeti hatóságot, hogy szorosabban működjenek együtt a hajókra és rakományaikra vonatkozó adatok cseréje terén a szabályozói nyomás csökkentése és ugyanakkor az ellenőrzések hatékonyságának növelése érdekében; szorgalmazza egy integrált információkezelési rendszer gyors felállítását a már rendelkezésre álló források – különösen a SafeSeaNet – felhasználása és tökéletesítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb alakítson ki egy határokon és ágazatokon átívelő, az EU egész területére kiterjedő megfigyelőrendszert;

| 44. | tudatában van a nyílt tengeri kalózkodás veszélyének, különösen Afrika szarva térségében és a szomáliai partok mentén, és felhív minden hajózási vállalatot, hogy működjön együtt azon kormányzati kezdeményezésekkel, amelyek az EU sikeres első haditengerészeti művelete, az Atalanta mentén megvédhetik őket a kalózkodással szemben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egymás közötti és az Egyesült Nemzetek Szervezetén belüli együttműködést a tengerészek, halászok és utasok, valamint a flotta védelme érdekében; |
| --- | --- |

44.

tudatában van a nyílt tengeri kalózkodás veszélyének, különösen Afrika szarva térségében és a szomáliai partok mentén, és felhív minden hajózási vállalatot, hogy működjön együtt azon kormányzati kezdeményezésekkel, amelyek az EU sikeres első haditengerészeti művelete, az Atalanta mentén megvédhetik őket a kalózkodással szemben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egymás közötti és az Egyesült Nemzetek Szervezetén belüli együttműködést a tengerészek, halászok és utasok, valamint a flotta védelme érdekében;

| 45. | emlékeztet arra, hogy a kalózkodás elleni küzdelem globális megközelítése nem korlátozódhat egyetlen nemzetközi tengeri erőre, hanem annak az érintett térség békéjét és fejlődését elősegítő ágfogó tervbe kell illeszkednie; tudatában van annak is, hogy a hajóknak teljes körűen és megfelelően végre kell hajtaniuk azokat az önvédelmi intézkedéseket, amelyeket a hajózási szervezetek az IMO által jóváhagyott bevált irányítási gyakorlatokon keresztül elfogadtak; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy a kalózkodás elleni küzdelem globális megközelítése nem korlátozódhat egyetlen nemzetközi tengeri erőre, hanem annak az érintett térség békéjét és fejlődését elősegítő ágfogó tervbe kell illeszkednie; tudatában van annak is, hogy a hajóknak teljes körűen és megfelelően végre kell hajtaniuk azokat az önvédelmi intézkedéseket, amelyeket a hajózási szervezetek az IMO által jóváhagyott bevált irányítási gyakorlatokon keresztül elfogadtak;

Egyéb megállapítások

| 46. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi tengerészet globális iparág, és hogy a megállapodásokat lehetőség szerint globális szinten kell megkötni; úgy véli, erre a célra az IMO a legmegfelelőbb fórum; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az általuk aláírt IMO-egyezmények ratifikálása és gyors végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi tengerészet globális iparág, és hogy a megállapodásokat lehetőség szerint globális szinten kell megkötni; úgy véli, erre a célra az IMO a legmegfelelőbb fórum; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az általuk aláírt IMO-egyezmények ratifikálása és gyors végrehajtása érdekében;

| 47. | emellett teljes mértékben elismeri az Unió szerepét (például az EMSA révén) a nemzetközi szabályok uniós jogba való átültetésében és a tengerészeti politika végrehajtásában és támogatásában; |
| --- | --- |

47.

emellett teljes mértékben elismeri az Unió szerepét (például az EMSA révén) a nemzetközi szabályok uniós jogba való átültetésében és a tengerészeti politika végrehajtásában és támogatásában;

| 48. | hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani a kikötői infrastruktúrák kapacitásának modernizálását és bővítését, mivel a tengeri úton szállított áruk mennyisége várhatóan növekedni fog; rámutat arra, hogy ez hatalmas beruházásokat igényel, és az európai kikötők közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében be kell tartani az átlátható és tisztességes finanszírozás szabályait; felkéri a Bizottságot, hogy e célból biztosítson egységes szabályozási keretet; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani a kikötői infrastruktúrák kapacitásának modernizálását és bővítését, mivel a tengeri úton szállított áruk mennyisége várhatóan növekedni fog; rámutat arra, hogy ez hatalmas beruházásokat igényel, és az európai kikötők közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében be kell tartani az átlátható és tisztességes finanszírozás szabályait; felkéri a Bizottságot, hogy e célból biztosítson egységes szabályozási keretet;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy a közlekedéspolitikai fehér könyv közelgő felülvizsgálata során kiindulási alapként vegye figyelembe a „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című közleményt, valamint ezt az állásfoglalást; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy a közlekedéspolitikai fehér könyv közelgő felülvizsgálata során kiindulási alapként vegye figyelembe a „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című közleményt, valamint ezt az állásfoglalást;

| 50. | olyan politikát szorgalmaz, amely elősegíti a kikötők összekapcsolását a belső területekkel (száraz kikötők és logisztikai platformok) a túlterheltségtől sújtott régiókban, és kéri, hogy e politika épüljön be a TEN-T felülvizsgálatába; |
| --- | --- |

50.

olyan politikát szorgalmaz, amely elősegíti a kikötők összekapcsolását a belső területekkel (száraz kikötők és logisztikai platformok) a túlterheltségtől sújtott régiókban, és kéri, hogy e politika épüljön be a TEN-T felülvizsgálatába;

| 51. | hangsúlyozza a hajóépítés gazdasági és stratégiai fontosságát, amely lehetővé teszi a hajókra vonatkozó új technológiák kifejlesztését és felhasználását, valamint az új generációs hajók építéséhez szükséges, nélkülözhetetlen európai szaktudás megőrzését; szorgalmazza az innováció, a kutatás-fejlesztés, valamint a képzés támogatására irányuló intézkedések meghozatalát a versenyképes és innovatív európai hajóépítő iparág megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza a hajóépítés gazdasági és stratégiai fontosságát, amely lehetővé teszi a hajókra vonatkozó új technológiák kifejlesztését és felhasználását, valamint az új generációs hajók építéséhez szükséges, nélkülözhetetlen európai szaktudás megőrzését; szorgalmazza az innováció, a kutatás-fejlesztés, valamint a képzés támogatására irányuló intézkedések meghozatalát a versenyképes és innovatív európai hajóépítő iparág megteremtése érdekében;

| 52. | kéri, hogy a kikötők modernizációs és bővítési terveiben az utasterminálokat és az új személyszállító hajókat kötelező legyen felszerelni a csökkent mozgásképességű személyeket segítő létesítményekkel; |
| --- | --- |

52.

kéri, hogy a kikötők modernizációs és bővítési terveiben az utasterminálokat és az új személyszállító hajókat kötelező legyen felszerelni a csökkent mozgásképességű személyeket segítő létesítményekkel;

| 53. | üdvözli azt a kezdeményezést, hogy alakítsanak ki az utasok jogaival kapcsolatos bevált gyakorlatok terjesztésére irányuló kampányt az utasszállító és tengeri kirándulóhajók üzemeltetői között; |
| --- | --- |

53.

üdvözli azt a kezdeményezést, hogy alakítsanak ki az utasok jogaival kapcsolatos bevált gyakorlatok terjesztésére irányuló kampányt az utasszállító és tengeri kirándulóhajók üzemeltetői között;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a TEN-T-k esedékes felülvizsgálatakor az EU tengeri szállítási politikájához 2018-ig szóló ajánlásokat, különösen azokat, amelyek a tengeri gyorsforgalmi utak és a belvízi hajóközlekedés, valamint az európai érdekeltségű kikötők hálózatának összekötő csomópontokként történő hatékony integrálását érintik; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a TEN-T-k esedékes felülvizsgálatakor az EU tengeri szállítási politikájához 2018-ig szóló ajánlásokat, különösen azokat, amelyek a tengeri gyorsforgalmi utak és a belvízi hajóközlekedés, valamint az európai érdekeltségű kikötők hálózatának összekötő csomópontokként történő hatékony integrálását érintik;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hasonló stratégiát az európai belvízi hajózás számára, és azt egyeztesse ezzel a stratégiával, előmozdítva ezzel a tengeri teherszállítást és a belvízi áruszállítást összekötő optimális szállítási lánc kialakítását; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hasonló stratégiát az európai belvízi hajózás számára, és azt egyeztesse ezzel a stratégiával, előmozdítva ezzel a tengeri teherszállítást és a belvízi áruszállítást összekötő optimális szállítási lánc kialakítását;

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtsa be a közleményt az alapvető fontosságú részletekkel kiegészítő, általa megígért útitervet; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtsa be a közleményt az alapvető fontosságú részletekkel kiegészítő, általa megígért útitervet;

*

* *

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/16

---

2010. május 5., szerdaEuropeana – következő lépések

P7_TA(2010)0129

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Europeana: a fejlesztés következő szakasza (2009/2158(INI))

2011/C 81 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az „Europeana: a fejlesztés következő szakasza” című, 2009. augusztus 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0440),

tekintettel a „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című, 2009. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2009)0532),

tekintettel az EUROPEANA európai digitális könyvtárról szóló, 2008. november 20-i tanácsi következtetésekre (1),

tekintettel a „Kattintásnyira az európai kulturális örökségtől: A kulturális anyagok digitalizálása és online elérhetősége, valamint a digitális megőrzés terén az Európai Unióban elért eredmények” című, 2008. augusztus 11-i bizottsági közleményre (COM(2008)0513),

tekintettel a digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoport szerzői jogokkal foglalkozó alcsoportjának a digitális tárolásról, a gazdátlan és a már nem forgalmazott művekről szóló, 2008. június 4-i végleges jelentésére,

tekintettel a digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoportnak a köz- és magánszféra partnerségével foglalkozó alcsoportja által készített, a köz- és magánszféra partnerségeknek az európai kulturális örökség digitalizálásában és online elérésében betöltendő szerepéről szóló, 2008. májusi végleges jelentésére,

tekintettel az „i2010: egy európai digitális könyvtár létrehozásáról” című, 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (2),

tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2006. augusztus 24-i 2006/585/EK bizottsági ajánlásra (3),

tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (4),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0028/2010),

| A. | mivel a digitális környezetben elengedhetetlen biztosítani és elősegíteni az univerzális hozzáférést az európai kulturális örökséghez, valamint előmozdítani és biztosítani annak megőrzését a jövő nemzedékei számára Európán belül és azon kívül is, |
| --- | --- |

A.

mivel a digitális környezetben elengedhetetlen biztosítani és elősegíteni az univerzális hozzáférést az európai kulturális örökséghez, valamint előmozdítani és biztosítani annak megőrzését a jövő nemzedékei számára Európán belül és azon kívül is,

| B. | mivel az európai kulturális örökség forrásainak digitalizálása keretében elengedhetetlen az uniós kulturális politika kialakítása, ami erőteljes nyilvános elkötelezettséget kíván az Európai Unió és a tagállamok részéről a kulturális sokszínűség megőrzése, tiszteletben tartása és előmozdítása céljából, |
| --- | --- |

B.

mivel az európai kulturális örökség forrásainak digitalizálása keretében elengedhetetlen az uniós kulturális politika kialakítása, ami erőteljes nyilvános elkötelezettséget kíván az Európai Unió és a tagállamok részéről a kulturális sokszínűség megőrzése, tiszteletben tartása és előmozdítása céljából,

| C. | mivel a lehető legszélesebb körben támogatni kell és elérhetővé kell tenni a közös európai kulturális örökség gazdagságát és sokféleségét Európán kívül is, és a tagállamoknak és kulturális intézményeknek, különösen a könyvtáraknak, döntő szerepük van e törekvésben mind nemzeti, mind pedig regionális és helyi szinten, |
| --- | --- |

C.

mivel a lehető legszélesebb körben támogatni kell és elérhetővé kell tenni a közös európai kulturális örökség gazdagságát és sokféleségét Európán kívül is, és a tagállamoknak és kulturális intézményeknek, különösen a könyvtáraknak, döntő szerepük van e törekvésben mind nemzeti, mind pedig regionális és helyi szinten,

| D. | mivel az európai kulturális örökséget nagy részben köztulajdonban álló művek alkotják, amelyekhez, amennyire csak lehet, magas minőségű formátumokban kell hozzáférést biztosítani a digitális világban, |
| --- | --- |

D.

mivel az európai kulturális örökséget nagy részben köztulajdonban álló művek alkotják, amelyekhez, amennyire csak lehet, magas minőségű formátumokban kell hozzáférést biztosítani a digitális világban,

| E. | mivel az oktatási és életkörülmények javítása érdekében elsőbbséget kell biztosítani a kulturális és oktatási tájékoztatáshoz való szabad hozzáférésnek, |
| --- | --- |

E.

mivel az oktatási és életkörülmények javítása érdekében elsőbbséget kell biztosítani a kulturális és oktatási tájékoztatáshoz való szabad hozzáférésnek,

| F. | mivel közös normákat kell kialakítani az európai kulturális örökség digitalizálására, és mivel a különböző könyvtárakban jelenleg tárolt digitalizált művek nem elérhetők a nyilvánosság számára a digitális formátumok között kompatibilitás hiánya miatt, |
| --- | --- |

F.

mivel közös normákat kell kialakítani az európai kulturális örökség digitalizálására, és mivel a különböző könyvtárakban jelenleg tárolt digitalizált művek nem elérhetők a nyilvánosság számára a digitális formátumok között kompatibilitás hiánya miatt,

| G. | mivel, köszönhetően személyzetüknek, a könyvtárak a legalkalmasabb intézmények a művek digitalizálási folyamatának ellenőrzésére és irányítására, |
| --- | --- |

G.

mivel, köszönhetően személyzetüknek, a könyvtárak a legalkalmasabb intézmények a művek digitalizálási folyamatának ellenőrzésére és irányítására,

| H. | mivel az európai digitális könyvtárnak többet kellene jelentenie egy informatikai eszközökkel kezelt digitális gyűjteménynél, és az információk létrehozására, keresésére és felhasználására szolgáló források és technikai kapacitások összességét kellene alkotnia, |
| --- | --- |

H.

mivel az európai digitális könyvtárnak többet kellene jelentenie egy informatikai eszközökkel kezelt digitális gyűjteménynél, és az információk létrehozására, keresésére és felhasználására szolgáló források és technikai kapacitások összességét kellene alkotnia,

| I. | mivel tekintetbe kell venni egyrészt az új technológiák gyors fejlődését és az ebből adódó változásokat a kulturális gyakorlatok terén, másrészt az Európán kívüli digitalizálási projekteket, |
| --- | --- |

I.

mivel tekintetbe kell venni egyrészt az új technológiák gyors fejlődését és az ebből adódó változásokat a kulturális gyakorlatok terén, másrészt az Európán kívüli digitalizálási projekteket,

| J. | mivel ennek következtében a tagállamoknak sürgősen fokozniuk kell erőfeszítéseiket, mozgósítaniuk kell és el kell látniuk magukat az Europeanához való hozzájárulásuk fenntartásához és ösztönzéséhez szükséges eszközökkel, hogy növeljék Európa elismertségét a világban, |
| --- | --- |

J.

mivel ennek következtében a tagállamoknak sürgősen fokozniuk kell erőfeszítéseiket, mozgósítaniuk kell és el kell látniuk magukat az Europeanához való hozzájárulásuk fenntartásához és ösztönzéséhez szükséges eszközökkel, hogy növeljék Európa elismertségét a világban,

| K. | mivel eddig az európai kulturális örökség csak egészen kis részét digitalizálták, a tagállamok eltérő ütemben haladnak, és a tömeges digitalizálásra előirányzott közfinanszírozás elégtelen; mivel a tagállamoknak fokozniuk kell a nyilvános és magántulajdonban lévő művek digitalizálási folyamatának felgyorsítására irányuló erőfeszítéseiket, |
| --- | --- |

K.

mivel eddig az európai kulturális örökség csak egészen kis részét digitalizálták, a tagállamok eltérő ütemben haladnak, és a tömeges digitalizálásra előirányzott közfinanszírozás elégtelen; mivel a tagállamoknak fokozniuk kell a nyilvános és magántulajdonban lévő művek digitalizálási folyamatának felgyorsítására irányuló erőfeszítéseiket,

| L. | mivel az európai kulturális örökség és tudományos anyagok digitalizálása más ágazatok, különösen az oktatás, a tudomány, a kutatás, az idegenforgalom, a vállalkozások, az innováció és a média számára is előnyös, |
| --- | --- |

L.

mivel az európai kulturális örökség és tudományos anyagok digitalizálása más ágazatok, különösen az oktatás, a tudomány, a kutatás, az idegenforgalom, a vállalkozások, az innováció és a média számára is előnyös,

| M. | mivel a digitális technológia kiváló eszköz annak biztosítására is, hogy azon személyek is hozzáférjenek az európai kulturális örökséghez, akik akadályokkal küzdenek a kultúrához való hozzáférés tekintetében, így például a fogyatékkal élők, |
| --- | --- |

M.

mivel a digitális technológia kiváló eszköz annak biztosítására is, hogy azon személyek is hozzáférjenek az európai kulturális örökséghez, akik akadályokkal küzdenek a kultúrához való hozzáférés tekintetében, így például a fogyatékkal élők,

| N. | mivel az EU tagállamaiban a szerzői jogi jogszabályok nagyban eltérnek egymástól, és sok mű szerzői jogi státusza bizonytalan, |
| --- | --- |

N.

mivel az EU tagállamaiban a szerzői jogi jogszabályok nagyban eltérnek egymástól, és sok mű szerzői jogi státusza bizonytalan,

| O. | mivel sürgős erőfeszítésekre van szükség a 20. és 21. századi tartalommal kapcsolatos „digitális űr” kérdésének, vagyis az ekkor született, magas kulturális értékű művek fel nem használásának megoldására; mivel bárminemű megoldásnak kellően figyelembe kell vennie valamennyi érintett fél érdekeit, |
| --- | --- |

O.

mivel sürgős erőfeszítésekre van szükség a 20. és 21. századi tartalommal kapcsolatos „digitális űr” kérdésének, vagyis az ekkor született, magas kulturális értékű művek fel nem használásának megoldására; mivel bárminemű megoldásnak kellően figyelembe kell vennie valamennyi érintett fél érdekeit,

| P. | mivel gazdátlan műnek kell tekinteni az olyan védett és nyilvános(ságra került) művet, amelynek szerzői vagy egyéb jogtulajdonosát vagy tulajdonosait bizonyított kiterjedt kutatás ellenére sem lehet azonosítani vagy megtalálni, |
| --- | --- |

P.

mivel gazdátlan műnek kell tekinteni az olyan védett és nyilvános(ságra került) művet, amelynek szerzői vagy egyéb jogtulajdonosát vagy tulajdonosait bizonyított kiterjedt kutatás ellenére sem lehet azonosítani vagy megtalálni,

| Q. | mivel több információra van szükség az Európai Digitális Könyvtár Alapítvány által végzett munka előrehaladásáról, |
| --- | --- |

Q.

mivel több információra van szükség az Európai Digitális Könyvtár Alapítvány által végzett munka előrehaladásáról,

| R. | mivel az Európai Unió tevékenységei során növelni kell az átláthatóságot, |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Unió tevékenységei során növelni kell az átláthatóságot,

Europeana – döntő lépés Európa kulturális öröksége megőrzése és terjesztése terén

| 1. | üdvözli az Europeana nevű, az európai kulturális örökséghez való egyetlen, közvetlen és többnyelvű hozzáférést nyújtó, magas színvonalú tartalmat biztosító európai kulturális könyvtár, múzeum és archívum megnyitását és fejlesztését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Europeana nevű, az európai kulturális örökséghez való egyetlen, közvetlen és többnyelvű hozzáférést nyújtó, magas színvonalú tartalmat biztosító európai kulturális könyvtár, múzeum és archívum megnyitását és fejlesztését;

| 2. | emlékeztet rá, hogy az Europeana digitális könyvtár elsődleges feladatát az európai kulturális örökség védelmének kell képeznie, hogy a jövő generációi számára lehetővé tegye a kollektív európai emlékezet kialakítását, és a legsérülékenyebb dokumentumokat meg lehessen kímélni az ismételt használat által okozott károsodásoktól; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet rá, hogy az Europeana digitális könyvtár elsődleges feladatát az európai kulturális örökség védelmének kell képeznie, hogy a jövő generációi számára lehetővé tegye a kollektív európai emlékezet kialakítását, és a legsérülékenyebb dokumentumokat meg lehessen kímélni az ismételt használat által okozott károsodásoktól;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai digitális könyvtár a kultúra demokratizálásának eszköze, mivel a távolból mindenki számára elérhető, így nagyon sok ember számára lehetővé teszi az európai örökség ritka vagy régi dokumentumaihoz való hozzáférést, amelyekbe megőrzési követelményeik miatt nehéz betekinteni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai digitális könyvtár a kultúra demokratizálásának eszköze, mivel a távolból mindenki számára elérhető, így nagyon sok ember számára lehetővé teszi az európai örökség ritka vagy régi dokumentumaihoz való hozzáférést, amelyekbe megőrzési követelményeik miatt nehéz betekinteni;

| 4. | hangsúlyozza, hogy fontos az Europeanát olyan, teljes mértékben működőképes rendszerré alakítani, amely többnyelvű kezelőfelülettel és a szemantikus világhálóra jellemző tulajdonságokkal rendelkezik, ezáltal megőrzi a magas színvonalú műveket és az adatokat az egész világon hozzáférhetővé teszi; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy fontos az Europeanát olyan, teljes mértékben működőképes rendszerré alakítani, amely többnyelvű kezelőfelülettel és a szemantikus világhálóra jellemző tulajdonságokkal rendelkezik, ezáltal megőrzi a magas színvonalú műveket és az adatokat az egész világon hozzáférhetővé teszi;

Célok és célkitűzések

| 5. | felszólítja az Europeánát, hogy 2015-re egy legalább 15 ezer digitalizált tárgyból álló állományt hozzon létre; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az Europeánát, hogy 2015-re egy legalább 15 ezer digitalizált tárgyból álló állományt hozzon létre;

| 6. | igen sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok eltérő mértékben járulnak hozzá az Europeanához, és határozottan arra ösztönzi őket és az egyéb kulturális intézményeket, hogy szorosan működjenek együtt a művek digitalizálása terén, valamint folytassák a digitalizálási tervek kidolgozására tett erőfeszítéseiket minden lehetséges szinten, ezáltal elkerülve az erőfeszítések duplikálását és felgyorsítva a kulturális tartalom digitalizálását a rögzített számszerű célok elérése érdekében (10 millió dokumentum 2010-ben); |
| --- | --- |

6.

igen sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok eltérő mértékben járulnak hozzá az Europeanához, és határozottan arra ösztönzi őket és az egyéb kulturális intézményeket, hogy szorosan működjenek együtt a művek digitalizálása terén, valamint folytassák a digitalizálási tervek kidolgozására tett erőfeszítéseiket minden lehetséges szinten, ezáltal elkerülve az erőfeszítések duplikálását és felgyorsítva a kulturális tartalom digitalizálását a rögzített számszerű célok elérése érdekében (10 millió dokumentum 2010-ben);

| 7. | hangsúlyozza, hogy át kell gondolni, milyen eszközökkel lehet a kulturális intézményeket arra ösztönözni, hogy digitalizálási terveik kezdetétől megállapodásokat kössenek a jogtulajdonosokkal a művek területtől független rendelkezésre bocsátásától, valamint egy versenyszellemre épülő környezetnek az internetes könyvkereskedők részvételével történő kialakítása érdekében, ezáltal elősegítve a kulturális örökség terjesztését Európa egész területén; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy át kell gondolni, milyen eszközökkel lehet a kulturális intézményeket arra ösztönözni, hogy digitalizálási terveik kezdetétől megállapodásokat kössenek a jogtulajdonosokkal a művek területtől független rendelkezésre bocsátásától, valamint egy versenyszellemre épülő környezetnek az internetes könyvkereskedők részvételével történő kialakítása érdekében, ezáltal elősegítve a kulturális örökség terjesztését Európa egész területén;

| 8. | megállapítja, hogy eddig Franciaország egyedül az Europeana összes digitalizált dokumentumának 47 %-át bocsátotta rendelkezésre, ezért minden tagállamot még aktívabban ösztönözni kell, hogy országos könyvtáraik és kulturális intézeteik hozzájáruljanak ahhoz, hogy minden európai polgár korlátlanul hozzáférhessen saját kulturális örökségéhez; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy eddig Franciaország egyedül az Europeana összes digitalizált dokumentumának 47 %-át bocsátotta rendelkezésre, ezért minden tagállamot még aktívabban ösztönözni kell, hogy országos könyvtáraik és kulturális intézeteik hozzájáruljanak ahhoz, hogy minden európai polgár korlátlanul hozzáférhessen saját kulturális örökségéhez;

| 9. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy segítsen megtalálni, miként lehet felhívni a tagállamok figyelmét arra a tényre, hogy az Europeana felhasználói a főbb műveket a nemzeti gyűjteményekben keresik, és nem az Europeanán keresztül; |
| --- | --- |

9.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy segítsen megtalálni, miként lehet felhívni a tagállamok figyelmét arra a tényre, hogy az Europeana felhasználói a főbb műveket a nemzeti gyűjteményekben keresik, és nem az Europeanán keresztül;

Előnyök

| 10. | hangsúlyozza a digitalizálás lehetséges gazdasági előnyeit, hiszen a digitalizált kulturális eszközök gazdasági hatása – különösen a kultúrával kapcsolatos iparokban – jelentős, és a tudásalapú gazdaság alapjául szolgál, mindazonáltal figyelembe véve, hogy a kulturális javak nem gazdasági javak és védeni kell őket a túlzott elüzletiesedéstől; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a digitalizálás lehetséges gazdasági előnyeit, hiszen a digitalizált kulturális eszközök gazdasági hatása – különösen a kultúrával kapcsolatos iparokban – jelentős, és a tudásalapú gazdaság alapjául szolgál, mindazonáltal figyelembe véve, hogy a kulturális javak nem gazdasági javak és védeni kell őket a túlzott elüzletiesedéstől;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az Europeanának az oktatás és a kutatás céljaira szolgáló egyik fő referenciaponttá kell válnia; úgy véli, hogy az oktatási rendszerekbe való következetes beillesztése esetén közelebb tudja hozni Európa fiataljait a kulturális, irodalmi és tudományos örökségükhöz, illetve az ilyen tartalmakhoz; valamint az összefogás területévé válhat, illetve hozzájárulhat a kultúrák közötti EU-n belüli kohézióhoz; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az Europeanának az oktatás és a kutatás céljaira szolgáló egyik fő referenciaponttá kell válnia; úgy véli, hogy az oktatási rendszerekbe való következetes beillesztése esetén közelebb tudja hozni Európa fiataljait a kulturális, irodalmi és tudományos örökségükhöz, illetve az ilyen tartalmakhoz; valamint az összefogás területévé válhat, illetve hozzájárulhat a kultúrák közötti EU-n belüli kohézióhoz;

Hozzáférés mindenki számára

| 12. | hangsúlyozza, hogy a felhasználóbarát felépítésnek, különösen az áttekinthetőségnek és a tartalmak könnyű fellelhetőségének irányadó kritériumot kell jelentenie a portál kialakításakor; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a felhasználóbarát felépítésnek, különösen az áttekinthetőségnek és a tartalmak könnyű fellelhetőségének irányadó kritériumot kell jelentenie a portál kialakításakor;

| 13. | hangsúlyozza, hogy tekintettel azokra az előnyökre, amiket az összes EU-állampolgár Europeanához való hozzáférése jelenthet, annak a lehető legrövidebb időn belül az összes hivatalos nyelven elérhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy tekintettel azokra az előnyökre, amiket az összes EU-állampolgár Europeanához való hozzáférése jelenthet, annak a lehető legrövidebb időn belül az összes hivatalos nyelven elérhetőnek kell lennie;

| 14. | rámutat arra, hogy a portálnak figyelembe kell vennie a fogyatékkal élők szükségleteit, akiknek szintén teljes mértékben hozzá kell férniük az európai kollektív ismeretekhez; ösztönzi ezért a kiadókat, hogy több művet tegyenek elérhetővé a fogyatékkal élők által hozzáférhető formátumokban; javasolja a Bizottságnak, hogy amennyire csak lehetséges, gondoskodjon arról, hogy a digitalizált anyagok a fogyatékkal élők számára speciális (pl. audió változatban) is elkészüljenek; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy a portálnak figyelembe kell vennie a fogyatékkal élők szükségleteit, akiknek szintén teljes mértékben hozzá kell férniük az európai kollektív ismeretekhez; ösztönzi ezért a kiadókat, hogy több művet tegyenek elérhetővé a fogyatékkal élők által hozzáférhető formátumokban; javasolja a Bizottságnak, hogy amennyire csak lehetséges, gondoskodjon arról, hogy a digitalizált anyagok a fogyatékkal élők számára speciális (pl. audió változatban) is elkészüljenek;

| 15. | hangsúlyozza a közös európai kulturális örökséghez való egyenlő hozzáférés fontosságát, és ezért felszólítja a tagállamokat, hogy számolják fel az egyes Europeana-tartalmakhoz való hozzáférés útjában álló EU-n belüli akadályokat; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a közös európai kulturális örökséghez való egyenlő hozzáférés fontosságát, és ezért felszólítja a tagállamokat, hogy számolják fel az egyes Europeana-tartalmakhoz való hozzáférés útjában álló EU-n belüli akadályokat;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a magánszemélyek és közintézmények számára díjmentesen kell lehetővé tenni az Europeana portálhoz való hozzáférést és az ott elhelyezett dokumentumok letöltés nélküli megtekintését; hangsúlyozza, hogy az Europeanának lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a szerzői jogi védelem alatt álló valamennyi anyag letöltéséért és kinyomtatásáért díjat számoljanak fel, és hogy ezek a díjak társadalmilag elfogadhatóak legyenek; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a magánszemélyek és közintézmények számára díjmentesen kell lehetővé tenni az Europeana portálhoz való hozzáférést és az ott elhelyezett dokumentumok letöltés nélküli megtekintését; hangsúlyozza, hogy az Europeanának lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a szerzői jogi védelem alatt álló valamennyi anyag letöltéséért és kinyomtatásáért díjat számoljanak fel, és hogy ezek a díjak társadalmilag elfogadhatóak legyenek;

| 17. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden szükséges lépést tegyenek meg az EU és a harmadik országok közötti tudásbeli szakadék kialakulásának elkerülése érdekében, valamint azzal a céllal, hogy az európaiak teljes körűen hozzáférhessenek saját kulturális örökségükhöz annak teljes sokszínűségében, továbbá segítsék elő az egész világ hozzáférését e kulturális örökséghez; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden szükséges lépést tegyenek meg az EU és a harmadik országok közötti tudásbeli szakadék kialakulásának elkerülése érdekében, valamint azzal a céllal, hogy az európaiak teljes körűen hozzáférhessenek saját kulturális örökségükhöz annak teljes sokszínűségében, továbbá segítsék elő az egész világ hozzáférését e kulturális örökséghez;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a magas szintű szakértői csoport által megkezdett munkát, mivel az hozzájárul az európai digitális könyvtárakra vonatkozó közös elképzelésekhez, valamint támogatja a gyakorlati megoldásokat a kulturális javak online hozzáférhetőségével kapcsolatos fő kérdések megoldása terén; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a magas szintű szakértői csoport által megkezdett munkát, mivel az hozzájárul az európai digitális könyvtárakra vonatkozó közös elképzelésekhez, valamint támogatja a gyakorlati megoldásokat a kulturális javak online hozzáférhetőségével kapcsolatos fő kérdések megoldása terén;

| 19. | hangsúlyozza, hogy mind online, mind egyéb formában lépéseket kell tenni az Europeana Európa – különösen a magán- és közszférában, illetve az oktatásban kulturális tevékenységgel foglalkozó – polgárai körében történő népszerűsítésére; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy mind online, mind egyéb formában lépéseket kell tenni az Europeana Európa – különösen a magán- és közszférában, illetve az oktatásban kulturális tevékenységgel foglalkozó – polgárai körében történő népszerűsítésére;

Az Europeana tartalmának bővítése és javítása

| 20. | ösztönzi a tartalomszolgáltatókat, hogy tegyék változatosabbá az Europeanán elérhető tartalmat, különösen a hanganyagok és videotartalom terén, különös figyelmet fordítva a szóbeli kultúra válfajaihoz tartozó kifejezési formákra, a könnyen megsemmisülő művekre és egyben tiszteletben tartva a szellemi tulajdonjogokat, különösen a szerzők és az előadók jogait; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a személyhez fűződő jogok tiszteletben tartásának fontosságát a mű integritásának megőrzése érdekében, illetve azzal a céllal, hogy meg lehessen akadályozni az esetleges változtatásokat (cenzúra, a művek módosítása stb.); |
| --- | --- |

20.

ösztönzi a tartalomszolgáltatókat, hogy tegyék változatosabbá az Europeanán elérhető tartalmat, különösen a hanganyagok és videotartalom terén, különös figyelmet fordítva a szóbeli kultúra válfajaihoz tartozó kifejezési formákra, a könnyen megsemmisülő művekre és egyben tiszteletben tartva a szellemi tulajdonjogokat, különösen a szerzők és az előadók jogait; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a személyhez fűződő jogok tiszteletben tartásának fontosságát a mű integritásának megőrzése érdekében, illetve azzal a céllal, hogy meg lehessen akadályozni az esetleges változtatásokat (cenzúra, a művek módosítása stb.);

| 21. | úgy véli, hogy a szabad és művészi kifejezés alapvető értékek; úgy ítéli meg, hogy a kulturális intézményeket, illetve a kultúrát támogató szervezeteket nem szabad ellenőrzés és cenzúra alá vetni az Europeana rendelkezésére bocsátott kulturális, irodalmi és tudományos tartalmakkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a szabad és művészi kifejezés alapvető értékek; úgy ítéli meg, hogy a kulturális intézményeket, illetve a kultúrát támogató szervezeteket nem szabad ellenőrzés és cenzúra alá vetni az Europeana rendelkezésére bocsátott kulturális, irodalmi és tudományos tartalmakkal kapcsolatban;

A köztulajdonban álló tartalmak és az azokhoz való hozzáférés

| 22. | meggyőződése, hogy az analóg világban köztulajdonban álló tartalomnak – a formátumváltás ellenére – a digitális környezetben is köztulajdonban kell maradnia; |
| --- | --- |

22.

meggyőződése, hogy az analóg világban köztulajdonban álló tartalomnak – a formátumváltás ellenére – a digitális környezetben is köztulajdonban kell maradnia;

| 23. | emlékeztet rá, hogy az európai digitalizálási politika legfőbb céljaként az európai kulturális örökség megőrzését kell kitűzni, és hogy e tekintetben garantálni kell a digitalizálási tevékenység kizárólagos jellegének elkerülését annak érdekében, hogy ez a tevékenység ne keletkeztethessen a digitalizálási folyamatból eredő új jogokat, például fizetési kötelezettség előírását köztulajdonban lévő művek újbóli felhasználása esetén; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet rá, hogy az európai digitalizálási politika legfőbb céljaként az európai kulturális örökség megőrzését kell kitűzni, és hogy e tekintetben garantálni kell a digitalizálási tevékenység kizárólagos jellegének elkerülését annak érdekében, hogy ez a tevékenység ne keletkeztethessen a digitalizálási folyamatból eredő új jogokat, például fizetési kötelezettség előírását köztulajdonban lévő művek újbóli felhasználása esetén;

| 24. | emlékeztet rá, hogy az Europeana számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy kiaknázhassa a köz- és a magánszféra partnersége keretében más könyvtárakkal aláírt megállapodásokat, és hogy az említett könyvtáraknak kapniuk kell egy másolatot a már digitalizált fájlokból; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet rá, hogy az Europeana számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy kiaknázhassa a köz- és a magánszféra partnersége keretében más könyvtárakkal aláírt megállapodásokat, és hogy az említett könyvtáraknak kapniuk kell egy másolatot a már digitalizált fájlokból;

| 25. | kijelenti, hogy a köztulajdonban lévő művek köz- és magánszféra közötti partnerség keretében digitalizált fájljainak a partnerségben részt vevő közintézmény tulajdonában kell maradniuk, illetve amennyiben ez nem lehetséges, és a tagállamok kulturális intézményei a köz- és magánszféra közötti partnerség keretében kénytelenek kizárólagossági záradékot tartalmazó megállapodást kötni a nemzeti örökségüket alkotó művek digitalizálására vonatkozóan, úgy az Europeana portálhoz való hozzáférést megelőzően biztosítékot kell szerezni arról, hogy a digitalizált fájlok az említett záradék lejárta után az intézmény tulajdonába kerülnek; |
| --- | --- |

25.

kijelenti, hogy a köztulajdonban lévő művek köz- és magánszféra közötti partnerség keretében digitalizált fájljainak a partnerségben részt vevő közintézmény tulajdonában kell maradniuk, illetve amennyiben ez nem lehetséges, és a tagállamok kulturális intézményei a köz- és magánszféra közötti partnerség keretében kénytelenek kizárólagossági záradékot tartalmazó megállapodást kötni a nemzeti örökségüket alkotó művek digitalizálására vonatkozóan, úgy az Europeana portálhoz való hozzáférést megelőzően biztosítékot kell szerezni arról, hogy a digitalizált fájlok az említett záradék lejárta után az intézmény tulajdonába kerülnek;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a digitális könyvtárnak nem szabad eltérnie elsődleges céljától, vagyis annak garantálásától, hogy a tudás interneten történő terjesztése ne magánkézben lévő kereskedelmi vállalatoktól függjön, valamint hogy a művek digitalizálása ne eredményezze a közös európai kulturális örökséghez való hozzáférés korlátozását, és ezáltal a köztulajdon újabb privatizálását; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a digitális könyvtárnak nem szabad eltérnie elsődleges céljától, vagyis annak garantálásától, hogy a tudás interneten történő terjesztése ne magánkézben lévő kereskedelmi vállalatoktól függjön, valamint hogy a művek digitalizálása ne eredményezze a közös európai kulturális örökséghez való hozzáférés korlátozását, és ezáltal a köztulajdon újabb privatizálását;

| 27. | javasolja a Bizottságnak, hogy kérje fel a digitális tartalmak szolgáltatóit, lássák el tanúsítványokkal az Europeana oldalán említett weboldalakat; |
| --- | --- |

27.

javasolja a Bizottságnak, hogy kérje fel a digitális tartalmak szolgáltatóit, lássák el tanúsítványokkal az Europeana oldalán említett weboldalakat;

| 28. | felszólítja a köztulajdonban álló művek digitalizálását végző európai kulturális intézményeket, hogy ezt a tartalmat tegyék elérhetővé az Europeanán, és ne korlátozzák hozzáférhetőségét saját országuk területére; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a köztulajdonban álló művek digitalizálását végző európai kulturális intézményeket, hogy ezt a tartalmat tegyék elérhetővé az Europeanán, és ne korlátozzák hozzáférhetőségét saját országuk területére;

Szerzői jogi kérdések, ideértve a gazdátlan műveket is

| 29. | hangsúlyozza, hogy megoldást kell találni arra, hogy a szellemi tulajdonra vonatkozó jogszabályok tiszteletben tartása, valamint a jogtulajdonosok jogos érdekeinek védelme mellett, az Europeanán keresztül szerzői jogi védelem alatt álló, és különösen már nem forgalmazott és gazdátlan művek is elérhetők legyenek ágazatonkénti megközelítésben; úgy véli, hogy előnyben lehetne részesíteni olyan megoldásokat, mint a kollektív használati engedély kiterjesztése vagy egyéb kollektív gyakorlatok; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy megoldást kell találni arra, hogy a szellemi tulajdonra vonatkozó jogszabályok tiszteletben tartása, valamint a jogtulajdonosok jogos érdekeinek védelme mellett, az Europeanán keresztül szerzői jogi védelem alatt álló, és különösen már nem forgalmazott és gazdátlan művek is elérhetők legyenek ágazatonkénti megközelítésben; úgy véli, hogy előnyben lehetne részesíteni olyan megoldásokat, mint a kollektív használati engedély kiterjesztése vagy egyéb kollektív gyakorlatok;

| 30. | üdvözli, hogy a Bizottság vitát indított az uniós szerzői jogi szabályokról, amelynek célja a jogok tulajdonosai és a fogyasztói jogok közötti egyensúly megteremtése a globális összeköttetések világában, az új technológiák, illetve a szociális és kulturális gyakorlatok gyorsan változó online valóságának keretében; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy a Bizottság vitát indított az uniós szerzői jogi szabályokról, amelynek célja a jogok tulajdonosai és a fogyasztói jogok közötti egyensúly megteremtése a globális összeköttetések világában, az új technológiák, illetve a szociális és kulturális gyakorlatok gyorsan változó online valóságának keretében;

| 31. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szerzői jogi védelem európai továbbfejlesztésével összefüggésben fogadjanak el a lehető legegységesebb és legátfogóbb jogszabályokat, amelyek biztosítják, hogy a digitalizálási folyamat önmagában nem keletkeztet semmiféle önálló szerzői jogot; úgy véli, hogy e vita keretében azzal a kérdéssel is foglalkozni kell, hogy be kell-e vezetni jogi eltéréseket a gazdátlan művek közintézmények általi digitalizálására vonatkozóan; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szerzői jogi védelem európai továbbfejlesztésével összefüggésben fogadjanak el a lehető legegységesebb és legátfogóbb jogszabályokat, amelyek biztosítják, hogy a digitalizálási folyamat önmagában nem keletkeztet semmiféle önálló szerzői jogot; úgy véli, hogy e vita keretében azzal a kérdéssel is foglalkozni kell, hogy be kell-e vezetni jogi eltéréseket a gazdátlan művek közintézmények általi digitalizálására vonatkozóan;

| 32. | hangsúlyozza a gazdátlan művek – olyan jogi védelem alatt álló művek, amelyek jogtulajdonosai ismeretlenek és érdemi kutatás ellenére sem lelhetők fel – jelentőségét, valamint azt, hogy megfelelő megoldások megtalálása érdekében ágazatról-ágazatra pontosan meg kell határozni a gazdátlan művek közé sorolható alkotások mennyiségét és típusát; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a gazdátlan művek – olyan jogi védelem alatt álló művek, amelyek jogtulajdonosai ismeretlenek és érdemi kutatás ellenére sem lelhetők fel – jelentőségét, valamint azt, hogy megfelelő megoldások megtalálása érdekében ágazatról-ágazatra pontosan meg kell határozni a gazdátlan művek közé sorolható alkotások mennyiségét és típusát;

| 33. | tekintettel a 2009. október 19-i, „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” címmel kiadott bizottsági közleményre, felkéri az Európai Bizottságot, hogy véget vetve a jelenlegi jogbizonytalanságnak, nyújtson be jogalkotási javaslatot a gazdátlan művek digitalizálásáról, megőrzéséről és terjesztéséről, figyelembe véve a jogtulajdonosok felkutatásának és díjazásának feltételeit; |
| --- | --- |

33.

tekintettel a 2009. október 19-i, „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” címmel kiadott bizottsági közleményre, felkéri az Európai Bizottságot, hogy véget vetve a jelenlegi jogbizonytalanságnak, nyújtson be jogalkotási javaslatot a gazdátlan művek digitalizálásáról, megőrzéséről és terjesztéséről, figyelembe véve a jogtulajdonosok felkutatásának és díjazásának feltételeit;

| 34. | ámogatja a Bizottság azon szándékát, hogy szorosan együttműködve az érintett felekkel, a megjelent művek digitalizálása és az interneten való hozzáférhetősége terén egyszerű és költséghatékony jogrendezési rendszert vezet be; |
| --- | --- |

34.

ámogatja a Bizottság azon szándékát, hogy szorosan együttműködve az érintett felekkel, a megjelent művek digitalizálása és az interneten való hozzáférhetősége terén egyszerű és költséghatékony jogrendezési rendszert vezet be;

| 35. | ezért üdvözli és támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint például az ARROW projekt (5), amelyben mind a jogtulajdonosok és a könyvtárak képviselői részt vesznek, különösen mivel ezek arra törekszenek, hogy azonosítsák a jogtulajdonosokat és jogaikat, valamint tisztázzák a művek jogokkal kapcsolatos státuszát, beleértve azt is, hogy gazdátlan vagy már nem forgalmazott művekről van-e szó; |
| --- | --- |

35.

ezért üdvözli és támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint például az ARROW projekt (5), amelyben mind a jogtulajdonosok és a könyvtárak képviselői részt vesznek, különösen mivel ezek arra törekszenek, hogy azonosítsák a jogtulajdonosokat és jogaikat, valamint tisztázzák a művek jogokkal kapcsolatos státuszát, beleértve azt is, hogy gazdátlan vagy már nem forgalmazott művekről van-e szó;

| 36. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozza ki a gazdátlan művek (amelyek jogtulajdonosait bizonyított kiterjedt kutatás ellenére sem lehet azonosítani vagy megtalálni) európai adatbázisát, amely lehetővé teszi a jogosultság fennállásával kapcsolatos információcserét és a jogtulajdonosok felkutatásával kapcsolatos költségek ésszerűsítését; |
| --- | --- |

36.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozza ki a gazdátlan művek (amelyek jogtulajdonosait bizonyított kiterjedt kutatás ellenére sem lehet azonosítani vagy megtalálni) európai adatbázisát, amely lehetővé teszi a jogosultság fennállásával kapcsolatos információcserét és a jogtulajdonosok felkutatásával kapcsolatos költségek ésszerűsítését;

| 37. | szeretné, ha kiegyensúlyozott, egész Európára kiterjedő megoldás születne a gazdátlan művek digitalizálása és terjesztése terén, amely magában foglalja egyértelmű meghatározásukat rájuk vonatkozó közös előírások rögzítését (beleértve a tulajdonosok keresése során alkalmazott kellő gondosság előírását), valamint gazdátlan művek esetén megoldást nyújt a szerzői jogok megsértésének esetleges kérdésében; |
| --- | --- |

37.

szeretné, ha kiegyensúlyozott, egész Európára kiterjedő megoldás születne a gazdátlan művek digitalizálása és terjesztése terén, amely magában foglalja egyértelmű meghatározásukat rájuk vonatkozó közös előírások rögzítését (beleértve a tulajdonosok keresése során alkalmazott kellő gondosság előírását), valamint gazdátlan művek esetén megoldást nyújt a szerzői jogok megsértésének esetleges kérdésében;

| 38. | hangsúlyozza, hogy megoldást kell találni az olyan, magánszférával kapcsolatos dokumentumok (levelezés, feljegyzések, fényképek, filmek) esetében, amelyek kulturális intézmények gyűjteményeinek részét képezik, de soha nem adták ki vagy hozták nyilvánosságra őket, és problémákat vetnek fel a magánélet védelme és a személyhez fűződő jogok terén; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy megoldást kell találni az olyan, magánszférával kapcsolatos dokumentumok (levelezés, feljegyzések, fényképek, filmek) esetében, amelyek kulturális intézmények gyűjteményeinek részét képezik, de soha nem adták ki vagy hozták nyilvánosságra őket, és problémákat vetnek fel a magánélet védelme és a személyhez fűződő jogok terén;

Technológiák

| 39. | rámutat arra, hogy szükség van a technológiai fejlesztésre a hosszú távú és fenntartható digitális megőrzés, a tartalomhoz való hozzáférési rendszerek interoperabilitása, a többnyelvű navigálás és a tartalom elérhetősége terén, valamint egységesítő előírásokra; üdvözli a nyílt forráskódú szoftvereknek az Europeana gyűjtemény létrehozásában történő alkalmazását; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy szükség van a technológiai fejlesztésre a hosszú távú és fenntartható digitális megőrzés, a tartalomhoz való hozzáférési rendszerek interoperabilitása, a többnyelvű navigálás és a tartalom elérhetősége terén, valamint egységesítő előírásokra; üdvözli a nyílt forráskódú szoftvereknek az Europeana gyűjtemény létrehozásában történő alkalmazását;

| 40. | javasolja a Bizottságnak, hogy a nemzeti intézmények vagy magánszférabeli partnerek által biztosított digitalizált anyagokról készült biztonsági másolatokat az említett intézmények vagy partnerek hardveres eszközein tárolják; |
| --- | --- |

40.

javasolja a Bizottságnak, hogy a nemzeti intézmények vagy magánszférabeli partnerek által biztosított digitalizált anyagokról készült biztonsági másolatokat az említett intézmények vagy partnerek hardveres eszközein tárolják;

| 41. | javasolja a Bizottságnak és magánszférában működő partnerintézményeinek, hogy találjanak olyan informatikai megoldásokat – pl. csak olvasható formátum és másolásvédett formátumok – az Europeana oldalán megtalálható, a szellemi tulajdonjog védelme alatt álló digitalizált anyagokra vonatkozóan, és az oldalon fájlok leírásában szerepeljen egy, a tartalom szolgáltatójának weboldalára mutató link, ahonnan a szolgáltató által meghatározott feltételek mellett az anyag letölthető; |
| --- | --- |

41.

javasolja a Bizottságnak és magánszférában működő partnerintézményeinek, hogy találjanak olyan informatikai megoldásokat – pl. csak olvasható formátum és másolásvédett formátumok – az Europeana oldalán megtalálható, a szellemi tulajdonjog védelme alatt álló digitalizált anyagokra vonatkozóan, és az oldalon fájlok leírásában szerepeljen egy, a tartalom szolgáltatójának weboldalára mutató link, ahonnan a szolgáltató által meghatározott feltételek mellett az anyag letölthető;

| 42. | javasolja a Bizottságnak, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy a digitalizált műveknek egységes elektronikus formátumuk legyen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a digitalizált dokumentumok kompatibilitása az online felhasználói felülettel és az adatbázissal; |
| --- | --- |

42.

javasolja a Bizottságnak, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy a digitalizált műveknek egységes elektronikus formátumuk legyen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a digitalizált dokumentumok kompatibilitása az online felhasználói felülettel és az adatbázissal;

| 43. | kéri a magas szintű szakértői csoportot, hogy vizsgálja meg a Web 2.0 alkalmazások elkülönített on-line tárhelyen történő használatának lehetőségét; |
| --- | --- |

43.

kéri a magas szintű szakértői csoportot, hogy vizsgálja meg a Web 2.0 alkalmazások elkülönített on-line tárhelyen történő használatának lehetőségét;

Finanszírozási és irányítási kérdések

| 44. | hangsúlyozza, hogy az Europeana hosszú távú létéhez elengedhetetlen egy fenntartható finanszírozási és irányítási modell, és hogy a közvetlenül érintett felek kulcsfontosságú szerepet játszanak ezen irányítási modell kialakításának folyamatában; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az Europeana hosszú távú létéhez elengedhetetlen egy fenntartható finanszírozási és irányítási modell, és hogy a közvetlenül érintett felek kulcsfontosságú szerepet játszanak ezen irányítási modell kialakításának folyamatában;

Szponzorálás, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségek

| 45. | hangsúlyozza, hogy a digitalizálás magas költségeinek előteremtése és az időbeli nyomás miatt új finanszírozási módszereket kell kidolgozni, mint például a köz- és magánszféra partnersége, feltéve hogy ezek megfelelnek a szellemi tulajdonjogra és a piaci versenyre vonatkozó szabályoknak, valamint kulturális intézményeken keresztül elősegítik a művekhez való hozzáférést, egyben biztosítva, hogy a digitalizált anyagok a könyvtárak számára időbeli korlátozások nélkül szabadon hozzáférhetők legyenek; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a digitalizálás magas költségeinek előteremtése és az időbeli nyomás miatt új finanszírozási módszereket kell kidolgozni, mint például a köz- és magánszféra partnersége, feltéve hogy ezek megfelelnek a szellemi tulajdonjogra és a piaci versenyre vonatkozó szabályoknak, valamint kulturális intézményeken keresztül elősegítik a művekhez való hozzáférést, egyben biztosítva, hogy a digitalizált anyagok a könyvtárak számára időbeli korlátozások nélkül szabadon hozzáférhetők legyenek;

| 46. | hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek feltételeire alkalmazott, európai szinten összehangolt megközelítés fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy mélyrehatóan megvizsgálják a digitalizálási tervek kapcsán a magánszereplőkkel kötött partnerségi megállapodásokat, különösen a kizárólagossági záradékok időtartamát, a könyvtárak által saját jogon használt digitális fájlok keresőmotorok általi indexálását és hivatkozását, a szolgáltatás folyamatosságát, valamint a megállapodás nem bizalmas jellegét és a digitalizálás minőségét illetően; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek feltételeire alkalmazott, európai szinten összehangolt megközelítés fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy mélyrehatóan megvizsgálják a digitalizálási tervek kapcsán a magánszereplőkkel kötött partnerségi megállapodásokat, különösen a kizárólagossági záradékok időtartamát, a könyvtárak által saját jogon használt digitális fájlok keresőmotorok általi indexálását és hivatkozását, a szolgáltatás folyamatosságát, valamint a megállapodás nem bizalmas jellegét és a digitalizálás minőségét illetően;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti könyvtárakban megtalálható művek digitalizálása az adófizetők által az adók megfizetése révén eszközölt pénzügyi befektetés gyümölcse; hangsúlyozza ezért, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségi szerződéseknek ki kell mondaniuk, hogy a magánvállalkozás által a könyvtár javára digitalizált mű másolata valamennyi keresőmotorban szerepeltethető, hogy ne csupán a partner magánvállalkozás, hanem a könyvtár honlapján is megtekinthető legyen; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti könyvtárakban megtalálható művek digitalizálása az adófizetők által az adók megfizetése révén eszközölt pénzügyi befektetés gyümölcse; hangsúlyozza ezért, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségi szerződéseknek ki kell mondaniuk, hogy a magánvállalkozás által a könyvtár javára digitalizált mű másolata valamennyi keresőmotorban szerepeltethető, hogy ne csupán a partner magánvállalkozás, hanem a könyvtár honlapján is megtekinthető legyen;

| 48. | emlékeztet rá, hogy a magánpartnerek digitalizálási folyamatba történő bevonása nem vezethet a kulturális sokszínűséget és a pluralizmust fenyegető magánmonopóliumok kialakulásához, és hogy a magánvállalkozások részvételének előfeltétele a piaci versenyszabályok betartása; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet rá, hogy a magánpartnerek digitalizálási folyamatba történő bevonása nem vezethet a kulturális sokszínűséget és a pluralizmust fenyegető magánmonopóliumok kialakulásához, és hogy a magánvállalkozások részvételének előfeltétele a piaci versenyszabályok betartása;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a szponzorálás megfontolásra érdemes alternatíva az Europeana számára, mivel nem csak a digitalizálási tevékenység finanszírozására teremt lehetőséget, hanem a szerzői jogdíjak fizetésének, illetve a gazdátlan művek és a kereskedelmi forgalomban már nem beszerezhető művek beszerzésének irányítására, valamint online közzétételükre is; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a szponzorálás megfontolásra érdemes alternatíva az Europeana számára, mivel nem csak a digitalizálási tevékenység finanszírozására teremt lehetőséget, hanem a szerzői jogdíjak fizetésének, illetve a gazdátlan művek és a kereskedelmi forgalomban már nem beszerezhető művek beszerzésének irányítására, valamint online közzétételükre is;

Uniós és közforrásokból származó pénzügyi támogatás

| 50. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozás jelentős részének közforrásokból – vagyis az EU-tól, a tagállamoktól és kulturális szervezetektől – kell származnia, és javasolja, hogy az Europeana digitalizálási folyamatát tekintsék a lisszaboni stratégia részének, valamint hogy e célra hozzanak létre külön költségvetési sort a következő többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozás jelentős részének közforrásokból – vagyis az EU-tól, a tagállamoktól és kulturális szervezetektől – kell származnia, és javasolja, hogy az Europeana digitalizálási folyamatát tekintsék a lisszaboni stratégia részének, valamint hogy e célra hozzanak létre külön költségvetési sort a következő többéves pénzügyi keretben;

| 51. | hangsúlyozza, hogy csak egy külön költségvetési sor teremtheti meg azon feltételeket, amelyek által biztosítható a rendelkezésre álló támogatások átlátható, költséghatékony és a kitűzött céloknak megfelelő felhasználása; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy csak egy külön költségvetési sor teremtheti meg azon feltételeket, amelyek által biztosítható a rendelkezésre álló támogatások átlátható, költséghatékony és a kitűzött céloknak megfelelő felhasználása;

| 52. | megjegyzi, hogy eddig mindössze 6,2 millió eurót irányoztak elő az Europeana számára a 2009 és 2011 között időszakra az eContentplus program keretében; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy eddig mindössze 6,2 millió eurót irányoztak elő az Europeana számára a 2009 és 2011 között időszakra az eContentplus program keretében;

| 53. | kéri, hogy a következő többéves pénzügyi keret az Europeana finanszírozására eddig rendelkezésre álló támogatás többszöröséről rendelkezzen; |
| --- | --- |

53.

kéri, hogy a következő többéves pénzügyi keret az Europeana finanszírozására eddig rendelkezésre álló támogatás többszöröséről rendelkezzen;

| 54. | hangsúlyozza, hogy EU-szinten meg kell szüntetni a jogi akadályokat annak érdekében, hogy a könyvtárak kérhessék digitalizálási tevékenységük európai finanszírozását; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy EU-szinten meg kell szüntetni a jogi akadályokat annak érdekében, hogy a könyvtárak kérhessék digitalizálási tevékenységük európai finanszírozását;

| 55. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy évente tegyenek jelentést az Európai Parlamentnek az Europeana költségeiről és az elért eredményekről; |
| --- | --- |

55.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy évente tegyenek jelentést az Európai Parlamentnek az Europeana költségeiről és az elért eredményekről;

| 56. | javasolja, hogy a Parlament a Bizottsággal közösen már 2011-ben vizsgálja felül az Europeanával kapcsolatos finanszírozást, a 2013-tól kezdődő finanszírozási modell fenntarthatósága érdekében; véleménye szerint a közös állami-magán finanszírozási szerkezettel maximalizálhatók lennének az Europeanában rejlő lehetőségek; |
| --- | --- |

56.

javasolja, hogy a Parlament a Bizottsággal közösen már 2011-ben vizsgálja felül az Europeanával kapcsolatos finanszírozást, a 2013-tól kezdődő finanszírozási modell fenntarthatósága érdekében; véleménye szerint a közös állami-magán finanszírozási szerkezettel maximalizálhatók lennének az Europeanában rejlő lehetőségek;

Tájékoztatás és tudatosítás

| 57. | avasolja egy finanszírozási és reklámkampány megszervezését a kérdés és annak sürgős jellege iránti tudatosság fokozása érdekében, és javasolja, hogy az Europeanára előirányzott források egy részét egy olyan könyvtárnak a lehető legszélesebb körű népszerűsítésére kellene fordítani, amelyben művek széles köre található meg lehetőleg minden médiaformában (szöveg, audio, video); |
| --- | --- |

57.

avasolja egy finanszírozási és reklámkampány megszervezését a kérdés és annak sürgős jellege iránti tudatosság fokozása érdekében, és javasolja, hogy az Europeanára előirányzott források egy részét egy olyan könyvtárnak a lehető legszélesebb körű népszerűsítésére kellene fordítani, amelyben művek széles köre található meg lehetőleg minden médiaformában (szöveg, audio, video);

| 58. | azt javasolja, hogy a „Csatlakozz az Europeanához!” hirdetése kreatív módon történjék; a köz- és magánszféra közötti partnerségeken és szponzoráláson keresztül, a célközönsége pedig a fiatalok legyenek, például nemzetközi sportesemények alkalmával vagy művészeti kiállításokkal és kulturális versenyekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

58.

azt javasolja, hogy a „Csatlakozz az Europeanához!” hirdetése kreatív módon történjék; a köz- és magánszféra közötti partnerségeken és szponzoráláson keresztül, a célközönsége pedig a fiatalok legyenek, például nemzetközi sportesemények alkalmával vagy művészeti kiállításokkal és kulturális versenyekkel összefüggésben;

| 59. | kéri a Bizottságot, hogy indítson média- és online kampányt az Europeana népszerűsítésére, átirányítva a látogatókat az uniós szerverekről az Europeana oldalára, mint a digitális formátumú adatok fő lelőhelyére, illetve ösztönözve a tagállamokat és a kulturális intézményeket arra, hogy tartalmakat adjanak az oldalhoz; ugyanakkor sajátos, az oktatás minden szintjén tanuló diákokat és dolgozó tanárokat célzó kampány indítására szólít fel, amely az Europeana digitális forrásainak oktatási célokra történő felhasználására koncentrál; |
| --- | --- |

59.

kéri a Bizottságot, hogy indítson média- és online kampányt az Europeana népszerűsítésére, átirányítva a látogatókat az uniós szerverekről az Europeana oldalára, mint a digitális formátumú adatok fő lelőhelyére, illetve ösztönözve a tagállamokat és a kulturális intézményeket arra, hogy tartalmakat adjanak az oldalhoz; ugyanakkor sajátos, az oktatás minden szintjén tanuló diákokat és dolgozó tanárokat célzó kampány indítására szólít fel, amely az Europeana digitális forrásainak oktatási célokra történő felhasználására koncentrál;

| 60. | véleménye szerint egy ilyen kampány nagyon hasonló ahhoz, az Európában a még mindig létező digitális megosztottság megszüntetéséhez már szükségesnek ítélt intézkedéshez, amely biztosítja, hogy az Europeana és egyéb online források tartózkodási helyüktől függetlenül mindenki számára elérhetők és hasznosíthatók legyenek; javasolja, hogy ez a kampány, és az Europeana iskolákban történő lehetséges használata azon alapuljon, hogy a nagyobb tartalomhoz és több információhoz való hozzáférés nem cél önmagában, és éppen ezért olyan kezdeményezéseknek kell kísérniük, amelyek serkentik az online tartalmak és információk kritikai elemzését; |
| --- | --- |

60.

véleménye szerint egy ilyen kampány nagyon hasonló ahhoz, az Európában a még mindig létező digitális megosztottság megszüntetéséhez már szükségesnek ítélt intézkedéshez, amely biztosítja, hogy az Europeana és egyéb online források tartózkodási helyüktől függetlenül mindenki számára elérhetők és hasznosíthatók legyenek; javasolja, hogy ez a kampány, és az Europeana iskolákban történő lehetséges használata azon alapuljon, hogy a nagyobb tartalomhoz és több információhoz való hozzáférés nem cél önmagában, és éppen ezért olyan kezdeményezéseknek kell kísérniük, amelyek serkentik az online tartalmak és információk kritikai elemzését;

| 61. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Europeanahoz kapcsolódó tájékoztató kampányokat és figyelemfelkeltő tevékenységeket a tagállamokban működő, megfelelő partnerségi szervezeteken keresztül bonyolítsák le; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Europeanahoz kapcsolódó tájékoztató kampányokat és figyelemfelkeltő tevékenységeket a tagállamokban működő, megfelelő partnerségi szervezeteken keresztül bonyolítsák le;

Irányítás

| 62. | üdvözli az Európai Digitális Könyvtár Alapítvány hozzájárulását a múzeumok, archívumok, audiovizuális archívumok és könyvtárak közötti, a közös Europeana portál működését és fenntarthatóságát biztosító együttműködés módozatairól szóló hivatalos megállapodások előmozdítása terén; |
| --- | --- |

62.

üdvözli az Európai Digitális Könyvtár Alapítvány hozzájárulását a múzeumok, archívumok, audiovizuális archívumok és könyvtárak közötti, a közös Europeana portál működését és fenntarthatóságát biztosító együttműködés módozatairól szóló hivatalos megállapodások előmozdítása terén;

| 63. | úgy véli, hogy a kulturális intézményeknek továbbra is központi szerepet kell játszaniuk az Europeana irányításában, amelynek a lehető legdemokratikusabbnak kell lennie; továbbá felszólítja a kulturális intézményeket, hogy a digitalizált munkák megduplázásának elkerülése és az erőforrások racionális kihasználása érdekében működjenek együtt; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a kulturális intézményeknek továbbra is központi szerepet kell játszaniuk az Europeana irányításában, amelynek a lehető legdemokratikusabbnak kell lennie; továbbá felszólítja a kulturális intézményeket, hogy a digitalizált munkák megduplázásának elkerülése és az erőforrások racionális kihasználása érdekében működjenek együtt;

| 64. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a projekt menedzsmentjét, és gondoskodjanak arról, hogy nemzeti szinten sor kerüljön a digitalizálási folyamat irányításáért és ellenőrzésért felelős illetékes hatóság kijelölésére, a könyvtárak és a kulturális anyagok szolgáltatói kapjanak tájékoztatást az Europeana projekt létezéséről, és közvetlenül a szolgáltatóktól gyűjtsék össze a már meglévő digitalizált anyagokat az egységes digitális formátumba történő átalakítás céljából annak érdekében, hogy az új tartalmat azonnal hozzá lehessen adni az Europeana adatbázishoz; véleménye szerint hosszútávon megfontolandó, hogy a meglévő, az Európai Unió által közösen létrehozott projekt részeként készült digitális anyagok összegyűjtését prioritásként kell kezelni, és azokat hozzá kell adni az Europeana digitális könyvtárához; |
| --- | --- |

64.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a projekt menedzsmentjét, és gondoskodjanak arról, hogy nemzeti szinten sor kerüljön a digitalizálási folyamat irányításáért és ellenőrzésért felelős illetékes hatóság kijelölésére, a könyvtárak és a kulturális anyagok szolgáltatói kapjanak tájékoztatást az Europeana projekt létezéséről, és közvetlenül a szolgáltatóktól gyűjtsék össze a már meglévő digitalizált anyagokat az egységes digitális formátumba történő átalakítás céljából annak érdekében, hogy az új tartalmat azonnal hozzá lehessen adni az Europeana adatbázishoz; véleménye szerint hosszútávon megfontolandó, hogy a meglévő, az Európai Unió által közösen létrehozott projekt részeként készült digitális anyagok összegyűjtését prioritásként kell kezelni, és azokat hozzá kell adni az Europeana digitális könyvtárához;

| 65. | nyilvános ajánlattételi felhívások kibocsátását javasolja az Europeana lehető leghatékonyabb, világos és reális célokat kitűző, szükség esetén a projekt újraértékelését is elvégző igazgatása érdekében, |
| --- | --- |

65.

nyilvános ajánlattételi felhívások kibocsátását javasolja az Europeana lehető leghatékonyabb, világos és reális célokat kitűző, szükség esetén a projekt újraértékelését is elvégző igazgatása érdekében,

| 66. | javasolja a Bizottságnak, hogy végezzen kutatásokat egy olyan európai testület felállítására vonatkozóan, amely koordinálná a nemzeti hatóságok bevonását a digitalizálási folyamat, a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kifizetések és Europeana projekttel kapcsolatos egyéb kérdések ellenőrzésébe; |
| --- | --- |

66.

javasolja a Bizottságnak, hogy végezzen kutatásokat egy olyan európai testület felállítására vonatkozóan, amely koordinálná a nemzeti hatóságok bevonását a digitalizálási folyamat, a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kifizetések és Europeana projekttel kapcsolatos egyéb kérdések ellenőrzésébe;

*

* *

| 67. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

67.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 319., 2008.12.13., 18. o.

(2)  HL C 219. E, 2008.8.28., 296. o.

(3)  HL L 236., 2006.8.31., 28. o.

(4)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(5)  Accessible Registries of Rights information and Orphan works (szerzői jogi információk és gazdátlan művek központi adatbázisa)

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/25

---

2010. május 5., szerdaAz állatjóllétért 2006 és 2010 között folytatott cselekvési terv értékelése és elemzése

P7_TA(2010)0130

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről (2009/2202(INI))

2011/C 81 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel az állatjóllétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervről szóló 2006. január 23-i bizottsági közleményre (COM(2006)0013),

tekintettel az állatok jóllétéért és védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervről szóló 2006. október 12-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007–2013) szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2),

tekintettel az állatok leölésük során való védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (3),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikkére, amelynek értelmében az Unió mezőgazdasági, halászati, közlekedési, belső piaci, kutatási, technológiafejlesztési és űrkutatási politikáinak kialakításánál és végrehajtásánál az állatok mint érző lények jólétét teljes mértékben figyelembe kell venni, miközben tiszteletben tartják a tagállamok – különösen a vallási szertartásokra, kulturális hagyományokra és regionális örökségre vonatkozó – jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezéseit és szokásait,

tekintettel az állatjólléti címkézésre, valamint az állatok védelmével és az állatjólléttel foglalkozó referenciaközpontok európai hálózatának létrehozására irányuló lehetőségekről szóló, 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0584),

tekintettel a „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc” című 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM (2009)0591),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0053/2010),

| A. | mivel az állategészségügyi előírások meghatározó jelentőséggel bírnak az európai állatállomány kezelése szempontjából, lévén, hogy egyre jelentősebb mértékben befolyásolják a mezőgazdasági üzemek versenyképességét, |
| --- | --- |

A.

mivel az állategészségügyi előírások meghatározó jelentőséggel bírnak az európai állatállomány kezelése szempontjából, lévén, hogy egyre jelentősebb mértékben befolyásolják a mezőgazdasági üzemek versenyképességét,

| B. | mivel a haszonállatok Unión belüli védelmének bármely összehangolását ugyanezen célból a behozatal szabályozásának kell kísérnie annak érdekében, hogy az európai termelők ne kerüljenek hátrányos helyzetbe az európai piacon, |
| --- | --- |

B.

mivel a haszonállatok Unión belüli védelmének bármely összehangolását ugyanezen célból a behozatal szabályozásának kell kísérnie annak érdekében, hogy az európai termelők ne kerüljenek hátrányos helyzetbe az európai piacon,

| C. | mivel az állatok védelmével és jólétével kapcsolatos tevékenységek esetében abból az alapelvből kell kiindulni, hogy az állatok érző lények, amelyek sajátos igényeit figyelembe kell venni, és mivel a 21. században az állatvédelem az emberiesség egyik megnyilvánulása és az európai civilizáció és kultúra egyik kihívása, |
| --- | --- |

C.

mivel az állatok védelmével és jólétével kapcsolatos tevékenységek esetében abból az alapelvből kell kiindulni, hogy az állatok érző lények, amelyek sajátos igényeit figyelembe kell venni, és mivel a 21. században az állatvédelem az emberiesség egyik megnyilvánulása és az európai civilizáció és kultúra egyik kihívása,

| D. | mivel az állatvédelmi stratégiának azt a célt kell kitűznie, hogy az állatjóléthez kapcsolódóan megnövekedett költségek kellő mértékben megtérüljenek; mivel ezért az Európai Unió által egyoldalúan kidolgozott, nagyra törő állatvédelmi politika európai és nemzetközi párbeszéd hiányában, illetve a magas szintű állatvédelmi előírások előnyeiről bel- és külföldön folytatott hathatós felvilágosítás és tájékoztatás nélkül korlátozottan lehet sikeres, |
| --- | --- |

D.

mivel az állatvédelmi stratégiának azt a célt kell kitűznie, hogy az állatjóléthez kapcsolódóan megnövekedett költségek kellő mértékben megtérüljenek; mivel ezért az Európai Unió által egyoldalúan kidolgozott, nagyra törő állatvédelmi politika európai és nemzetközi párbeszéd hiányában, illetve a magas szintű állatvédelmi előírások előnyeiről bel- és külföldön folytatott hathatós felvilágosítás és tájékoztatás nélkül korlátozottan lehet sikeres,

| E. | mivel a közösségi állatjólét továbbfejlesztése erőteljes kutatási tevékenységet kíván meg, továbbá az állatjólét minden vonatkozó hatásvizsgálatba való beépítését és minden érdekcsoport döntéshozatali folyamatba való bevonását teszi szükségessé; mivel az európai állatjóléti stratégia sikerességének feltétele a meglévő rendelkezések minden szinten való átláthatósága, elfogadása és egységes alkalmazása, valamint azok betartásának nyomon követése, |
| --- | --- |

E.

mivel a közösségi állatjólét továbbfejlesztése erőteljes kutatási tevékenységet kíván meg, továbbá az állatjólét minden vonatkozó hatásvizsgálatba való beépítését és minden érdekcsoport döntéshozatali folyamatba való bevonását teszi szükségessé; mivel az európai állatjóléti stratégia sikerességének feltétele a meglévő rendelkezések minden szinten való átláthatósága, elfogadása és egységes alkalmazása, valamint azok betartásának nyomon követése,

| F. | mivel Európában az elmúlt években sokféle állatvédelmi jogszabályt hoztak, és így a világon az egyik legmagasabb színvonalú állatvédelem jött létre, |
| --- | --- |

F.

mivel Európában az elmúlt években sokféle állatvédelmi jogszabályt hoztak, és így a világon az egyik legmagasabb színvonalú állatvédelem jött létre,

| G. | mivel az Európai Parlament 2006-os állásfoglalásában a következő cselekvési terv benyújtását megelőzően az állatjóléti politika alakulásáról szóló jelentés benyújtását kérte a Bizottságtól, valamint azt, hogy az állatjólét szerepeljen nemzetközi tárgyalási programjának minden szintjén, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament 2006-os állásfoglalásában a következő cselekvési terv benyújtását megelőzően az állatjóléti politika alakulásáról szóló jelentés benyújtását kérte a Bizottságtól, valamint azt, hogy az állatjólét szerepeljen nemzetközi tárgyalási programjának minden szintjén,

| H. | mivel az Európai Parlament már 2006-ban kiemelte, hogy javítani kell az állampolgárok tájékoztatását az állatjólét kérdésében, valamint a termelők az erre vonatkozó szabályozás betartása érdekében tett erőfeszítéseit illetően, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament már 2006-ban kiemelte, hogy javítani kell az állampolgárok tájékoztatását az állatjólét kérdésében, valamint a termelők az erre vonatkozó szabályozás betartása érdekében tett erőfeszítéseit illetően,

| I. | mivel az állatok jólétét nem szabad figyelmen kívül hagyni, mivel ez összehasonlítható előnyt jelenthet az Európai Unió számára, feltéve azonban, hogy az Unió a nyílt piacon biztosítja, hogy a harmadik országokból behozott összes állat és hús a területén alkalmazottakkal azonos jóléti követelményeknek felel meg, |
| --- | --- |

I.

mivel az állatok jólétét nem szabad figyelmen kívül hagyni, mivel ez összehasonlítható előnyt jelenthet az Európai Unió számára, feltéve azonban, hogy az Unió a nyílt piacon biztosítja, hogy a harmadik országokból behozott összes állat és hús a területén alkalmazottakkal azonos jóléti követelményeknek felel meg,

| J. | mivel az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési terv értékelésének és felülvizsgálatának időpontjában az Európai Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy állatvédelmi szabványokat ismertet el a következő WTO-egyezmény mezőgazdasági részében, mégpedig az általános egyezmény végleges megkötése előtt, |
| --- | --- |

J.

mivel az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési terv értékelésének és felülvizsgálatának időpontjában az Európai Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy állatvédelmi szabványokat ismertet el a következő WTO-egyezmény mezőgazdasági részében, mégpedig az általános egyezmény végleges megkötése előtt,

| K. | mivel az állatjólét, az állategészségügy és a termékbiztonság összefüggnek egymással, és mivel a magas színvonalú állatvédelem a tenyésztéstől a levágásig kedvezően befolyásolhatja a termékbiztonságot és -minőséget, |
| --- | --- |

K.

mivel az állatjólét, az állategészségügy és a termékbiztonság összefüggnek egymással, és mivel a magas színvonalú állatvédelem a tenyésztéstől a levágásig kedvezően befolyásolhatja a termékbiztonságot és -minőséget,

| L. | mivel a fogyasztók egy bizonyos kategóriája magasabb árakat is elfogad a magasabb szintű állatjóléti szabványoknak megfelelő termékekért, míg a fogyasztók többsége még mindig az olcsóbb termékeket választja, |
| --- | --- |

L.

mivel a fogyasztók egy bizonyos kategóriája magasabb árakat is elfogad a magasabb szintű állatjóléti szabványoknak megfelelő termékekért, míg a fogyasztók többsége még mindig az olcsóbb termékeket választja,

| M. | mivel a fent említett 2006. évi állásfoglalásában az Európai Parlament kitartott amellett, hogy a szabályok, szabványok és mutatók kidolgozásához a legújabb technikát és tudományos eredményeket kell alapul venni, és hangsúlyozta, hogy gazdasági szempontokat is figyelembe kell venni, minthogy különösen a szigorú állatvédelmi szabványok az európai gazdálkodók számára működési, pénzügyi és adminisztrációs terhekkel is járnak; mivel a viszonosság elvének be nem tartása veszélyezteti a tisztességes versenyt a közösségen kívüli termelőkkel szemben, |
| --- | --- |

M.

mivel a fent említett 2006. évi állásfoglalásában az Európai Parlament kitartott amellett, hogy a szabályok, szabványok és mutatók kidolgozásához a legújabb technikát és tudományos eredményeket kell alapul venni, és hangsúlyozta, hogy gazdasági szempontokat is figyelembe kell venni, minthogy különösen a szigorú állatvédelmi szabványok az európai gazdálkodók számára működési, pénzügyi és adminisztrációs terhekkel is járnak; mivel a viszonosság elvének be nem tartása veszélyezteti a tisztességes versenyt a közösségen kívüli termelőkkel szemben,

| N. | mivel az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési terv felülvizsgálatának alkalmával, és közvetlenül a 2013 utáni időszakra vonatkozó KAP-ról folytatott első viták előtt az Európai Uniónak összehangolt álláspontot kell elfogadnia a jólétről, amely figyelembe veszi az állattenyésztőknél felmerülő többletköltségek gazdasági következményeit az ár- és piacpolitikán és/vagy közvetlen támogatásokon keresztül megvalósuló, megfelelő jövedelemtámogatásukkal összefüggésben, |
| --- | --- |

N.

mivel az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési terv felülvizsgálatának alkalmával, és közvetlenül a 2013 utáni időszakra vonatkozó KAP-ról folytatott első viták előtt az Európai Uniónak összehangolt álláspontot kell elfogadnia a jólétről, amely figyelembe veszi az állattenyésztőknél felmerülő többletköltségek gazdasági következményeit az ár- és piacpolitikán és/vagy közvetlen támogatásokon keresztül megvalósuló, megfelelő jövedelemtámogatásukkal összefüggésben,

| O. | mivel létfontosságú, hogy az európai állatvédelmi politikát egységes kereskedelempolitika kísérje, aminek azon a tényen kell alapulnia, hogy az EU erőfeszítései ellenére az állatjóléti problémákkal sem a 2004. júliusi keretmegállapodás, sem a dohai forduló más kulcsfontosságú dokumentumai nem foglalkoznak; mivel ezért mindaddig, amíg nem következik be alapvető változás a WTO-beli főbb kereskedelmi partnerek hozzáállásában, nem lehet olyan további állatjóléti szabványokat bevezetni, amelyek negatív hatásokat gyakorolnak a termelők nemzetközi versenyképességére, |
| --- | --- |

O.

mivel létfontosságú, hogy az európai állatvédelmi politikát egységes kereskedelempolitika kísérje, aminek azon a tényen kell alapulnia, hogy az EU erőfeszítései ellenére az állatjóléti problémákkal sem a 2004. júliusi keretmegállapodás, sem a dohai forduló más kulcsfontosságú dokumentumai nem foglalkoznak; mivel ezért mindaddig, amíg nem következik be alapvető változás a WTO-beli főbb kereskedelmi partnerek hozzáállásában, nem lehet olyan további állatjóléti szabványokat bevezetni, amelyek negatív hatásokat gyakorolnak a termelők nemzetközi versenyképességére,

| P. | mivel állatjólét alatt általánosságban az állatok jólétével és egészségével kapcsolatos olyan szabványok és normák alkalmazásának eredményét értik, amelyek célja a fajokkal szorosan összefüggő egyedi szükségletek és hosszú távú jóléti igények kielégítése, mivel az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) az alábbiakat az egyik legalapvetőbb állatjóléti követelményként ismeri el: táplálék és víz, a természetes viselkedés gyakorlására való lehetőség és egészséggondozás, |
| --- | --- |

P.

mivel állatjólét alatt általánosságban az állatok jólétével és egészségével kapcsolatos olyan szabványok és normák alkalmazásának eredményét értik, amelyek célja a fajokkal szorosan összefüggő egyedi szükségletek és hosszú távú jóléti igények kielégítése, mivel az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) az alábbiakat az egyik legalapvetőbb állatjóléti követelményként ismeri el: táplálék és víz, a természetes viselkedés gyakorlására való lehetőség és egészséggondozás,

| Q. | mivel a „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc” című, 2009. októberi bizottsági közlemény megállapítja, hogy „az élelmiszer-ellátási láncon belül általános jelenség a szerződéses felek közötti alkupozíciók nagyfokú kiegyensúlyozatlansága”, és hogy ezek az „egyensúlytalanságok kedvezőtlenül hatnak az élelmiszer-ellátási lánc versenyképességére, mivel a kisebb, de hatékonyabb szereplők esetleg kénytelenek alacsonyabb jövedelmezőségi szinten tevékenykedni, miközben korlátozódnak a jobb termékminőséggel és az innovatív termelési eljárásokkal kapcsolatos beruházásokra vonatkozó lehetőségeik és késztetéseik”, |
| --- | --- |

Q.

mivel a „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc” című, 2009. októberi bizottsági közlemény megállapítja, hogy „az élelmiszer-ellátási láncon belül általános jelenség a szerződéses felek közötti alkupozíciók nagyfokú kiegyensúlyozatlansága”, és hogy ezek az „egyensúlytalanságok kedvezőtlenül hatnak az élelmiszer-ellátási lánc versenyképességére, mivel a kisebb, de hatékonyabb szereplők esetleg kénytelenek alacsonyabb jövedelmezőségi szinten tevékenykedni, miközben korlátozódnak a jobb termékminőséggel és az innovatív termelési eljárásokkal kapcsolatos beruházásokra vonatkozó lehetőségeik és késztetéseik”,

| R. | mivel a terhek fent említett növekedése azt eredményezheti, hogy a termelés áttelepül olyan területekre, ahol kevésbé szigorú az állatvédelem, |
| --- | --- |

R.

mivel a terhek fent említett növekedése azt eredményezheti, hogy a termelés áttelepül olyan területekre, ahol kevésbé szigorú az állatvédelem,

A 2006 és 2010 közötti cselekvési terv

| 1. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy az állatvédelemről szóló többéves cselekvési tervben néhány fontosabb területre összpontosít, majd ezt követően hoz intézkedéseket e területeken; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy az állatvédelemről szóló többéves cselekvési tervben néhány fontosabb területre összpontosít, majd ezt követően hoz intézkedéseket e területeken;

| 2. | üdvözli az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervet, amely az állatok európai védelmének fejlesztésére irányuló integrált megközelítésben első ízben juttatta kifejezésre az Amszterdami Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervet, amely az állatok európai védelmének fejlesztésére irányuló integrált megközelítésben első ízben juttatta kifejezésre az Amszterdami Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyvet;

| 3. | megállapítja, hogy a jelenlegi intézkedések legtöbbjét kielégítő módon hajtották végre; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jelenlegi intézkedések legtöbbjét kielégítő módon hajtották végre;

| 4. | megállapítja, hogy a 2006–2010-es cselekvési terv eredményeképpen pozitív fejlemények következtek be az állatjólét terén, de hangsúlyozza, hogy az uniós mezőgazdasági termelők nem részesültek erőfeszítéseik eredményeiből sem a piacon, sem a nemzetközi kereskedelemben, és fenntartja, hogy ezt a következő cselekvési tervben hangsúlyozni kell; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a 2006–2010-es cselekvési terv eredményeképpen pozitív fejlemények következtek be az állatjólét terén, de hangsúlyozza, hogy az uniós mezőgazdasági termelők nem részesültek erőfeszítéseik eredményeiből sem a piacon, sem a nemzetközi kereskedelemben, és fenntartja, hogy ezt a következő cselekvési tervben hangsúlyozni kell;

| 5. | nagyra értékeli az állatkísérleteket helyettesítő alternatív megoldások felkutatására végzett munkát, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy még nem történt elég erőfeszítés annak biztosítására, hogy a vonatkozó európai uniós jogszabályokban rögzítetteknek megfelelően az állatkísérleteket alternatív megoldások váltsák fel, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

5.

nagyra értékeli az állatkísérleteket helyettesítő alternatív megoldások felkutatására végzett munkát, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy még nem történt elég erőfeszítés annak biztosítására, hogy a vonatkozó európai uniós jogszabályokban rögzítetteknek megfelelően az állatkísérleteket alternatív megoldások váltsák fel, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak;

| 6. | elismeri a Bizottság arra vonatkozó erőfeszítéseit, hogy a nem kereskedelmi vonatkozású célokat, beleértve az állatjólétet is, beépítse a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokba, azonban hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű nem kereskedelmi vonatkozású célok megvalósulását a WTO-n keresztül kell hatékonyan előmozdítani; |
| --- | --- |

6.

elismeri a Bizottság arra vonatkozó erőfeszítéseit, hogy a nem kereskedelmi vonatkozású célokat, beleértve az állatjólétet is, beépítse a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokba, azonban hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű nem kereskedelmi vonatkozású célok megvalósulását a WTO-n keresztül kell hatékonyan előmozdítani;

| 7. | felszólítja Bizottságot, hogy ismertesse, a WTO-tárgyalások keretében milyen haladást értek el az állatjóléti kérdésekre is kiterjedő, nem kereskedelmi vonatkozású kérdések elismerése terén, valamint azt, hogy milyen mértékben veszik figyelembe a WTO-tárgyalások dohai fordulóján az állatjóléttel, illetve az állatvédelmi szabványokkal kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

7.

felszólítja Bizottságot, hogy ismertesse, a WTO-tárgyalások keretében milyen haladást értek el az állatjóléti kérdésekre is kiterjedő, nem kereskedelmi vonatkozású kérdések elismerése terén, valamint azt, hogy milyen mértékben veszik figyelembe a WTO-tárgyalások dohai fordulóján az állatjóléttel, illetve az állatvédelmi szabványokkal kapcsolatos kérdéseket;

| 8. | megelégedését fejezi ki a „The Animal Welfare Quality Project” keretében elért, az új tudományos eredményeket és az állat-egészségügyi és jóléti mutatókkal kapcsolatos új ismereteket érintő előrehaladás miatt; ugyanakkor megállapítja, hogy ez a projekt nem teljes mértékben volt figyelemmel arra, hogy e mutatók használatát a gyakorlatban előmozdítsa; |
| --- | --- |

8.

megelégedését fejezi ki a „The Animal Welfare Quality Project” keretében elért, az új tudományos eredményeket és az állat-egészségügyi és jóléti mutatókkal kapcsolatos új ismereteket érintő előrehaladás miatt; ugyanakkor megállapítja, hogy ez a projekt nem teljes mértékben volt figyelemmel arra, hogy e mutatók használatát a gyakorlatban előmozdítsa;

| 9. | elismeri, hogy szükség van az állatok szállítására vonatkozó jelenlegi szabályok uniós tagállamokban történő megfelelő végrehajtásának nyomon követésére és biztosítására, és különösen az e szállítások nyomon követésére szolgáló műholdas rendszer kidolgozására, továbbá határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy a cselekvési terv lejártáig fennmaradó időben teljesítse feladatait e területre vonatkozóan, valamint dolgozza ki az Európai Parlament által kért és az 2005/1/EK rendelet 32. cikkében előírt tanulmányt; kéri, hogy még bármilyen új szabály végrehajtása előtt végezzék el az állattenyésztési ágazatra gyakorolt gazdasági hatáselemzést, amelynek objektív és tudományosan alátámasztott mutatókon kell alapulnia; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy szükség van az állatok szállítására vonatkozó jelenlegi szabályok uniós tagállamokban történő megfelelő végrehajtásának nyomon követésére és biztosítására, és különösen az e szállítások nyomon követésére szolgáló műholdas rendszer kidolgozására, továbbá határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy a cselekvési terv lejártáig fennmaradó időben teljesítse feladatait e területre vonatkozóan, valamint dolgozza ki az Európai Parlament által kért és az 2005/1/EK rendelet 32. cikkében előírt tanulmányt; kéri, hogy még bármilyen új szabály végrehajtása előtt végezzék el az állattenyésztési ágazatra gyakorolt gazdasági hatáselemzést, amelynek objektív és tudományosan alátámasztott mutatókon kell alapulnia;

| 10. | úgy véli, hogy mind a tenyészállatok, mind a vágóállatok nagy távolságokra való szállításának elkerülése érdekében ésszerű lenne az állatok regionális tenyésztésére, forgalmazására és levágására irányuló ösztönzőket bevezetni; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy mind a tenyészállatok, mind a vágóállatok nagy távolságokra való szállításának elkerülése érdekében ésszerű lenne az állatok regionális tenyésztésére, forgalmazására és levágására irányuló ösztönzőket bevezetni;

| 11. | úgy véli, hogy az állatkertek fontos szerepet töltenek be a nyilvánosságnak a vadon élő állatvilág védelméről és jólétéről történő tájékoztatásában; aggodalmát fejezi ki, hogy a vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló 1999/22/EK tanácsi irányelv (4) alkalmazását nem ellenőrzik szigorúan, valamint ösztönzi a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy az Európai Unió összes tagállama átültette-e és hatékonyan alkalmazza-e az irányelvet; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az állatkertek fontos szerepet töltenek be a nyilvánosságnak a vadon élő állatvilág védelméről és jólétéről történő tájékoztatásában; aggodalmát fejezi ki, hogy a vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló 1999/22/EK tanácsi irányelv (4) alkalmazását nem ellenőrzik szigorúan, valamint ösztönzi a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy az Európai Unió összes tagállama átültette-e és hatékonyan alkalmazza-e az irányelvet;

| 12. | üdvözli a sertésekre vonatkozó állattartási követelmények terén elért előrelépéseket annak ellenére, hogy még mindig előfordulnak olyan esetek, amelyek során nem tartják be a követelményeket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Élelmiszer-biztonsági Ügynökség (EFSA) ajánlásai ellenére a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 2008/120/EK irányelv egyes rendelkezései tekintetében még mindig hiányoznak a megvalósítható elképzelések, és ezért felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett ágazatokat a jogsértések meghatározására és az ilyen magatartások okainak feltárására, valamint arra, hogy tegyék meg az ezen irányelv fokozottabb betartása érdekében szükséges erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a sertésekre vonatkozó állattartási követelmények terén elért előrelépéseket annak ellenére, hogy még mindig előfordulnak olyan esetek, amelyek során nem tartják be a követelményeket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Élelmiszer-biztonsági Ügynökség (EFSA) ajánlásai ellenére a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 2008/120/EK irányelv egyes rendelkezései tekintetében még mindig hiányoznak a megvalósítható elképzelések, és ezért felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett ágazatokat a jogsértések meghatározására és az ilyen magatartások okainak feltárására, valamint arra, hogy tegyék meg az ezen irányelv fokozottabb betartása érdekében szükséges erőfeszítéseket;

| 13. | egyszersmind nyomatékosan kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tojótyúkok esetében alkalmazott hagyományos ketrecekre 2012-ben életbe lépő tilalmat teljes mértékben tartsák be, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ágazat képes legyen megfelelni e követelménynek, valamint arra, hogy a végrehajtás folyamatát ellenőrizzék a tagállamokban; fenntartja, hogy a tojás EU-ba történő behozatalának szintén az európai termelők számára előírt termelési feltételeknek kell megfelelnie; |
| --- | --- |

13.

egyszersmind nyomatékosan kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tojótyúkok esetében alkalmazott hagyományos ketrecekre 2012-ben életbe lépő tilalmat teljes mértékben tartsák be, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ágazat képes legyen megfelelni e követelménynek, valamint arra, hogy a végrehajtás folyamatát ellenőrizzék a tagállamokban; fenntartja, hogy a tojás EU-ba történő behozatalának szintén az európai termelők számára előírt termelési feltételeknek kell megfelelnie;

| 14. | a jogszabályoknak nem megfelelő tojásokkal folytatott kereskedelemnek az egész EU-ra kiterjedő tilalmára szólít fel; |
| --- | --- |

14.

a jogszabályoknak nem megfelelő tojásokkal folytatott kereskedelemnek az egész EU-ra kiterjedő tilalmára szólít fel;

| 15. | azt a következtetést vonja le, hogy a jelenlegi cselekvési terv átültetése több ponton is hiányos, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy mielőtt új szabályok kerülnének bevezetésre, először a meglévő szabályok átültetését kell biztosítani; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a szabályok megsértését minden tagállamban tényleges szankcióval kell sújtani; |
| --- | --- |

15.

azt a következtetést vonja le, hogy a jelenlegi cselekvési terv átültetése több ponton is hiányos, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy mielőtt új szabályok kerülnének bevezetésre, először a meglévő szabályok átültetését kell biztosítani; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a szabályok megsértését minden tagállamban tényleges szankcióval kell sújtani;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság saját, 2010-ben elvégzendő értékelésének tartalmaznia kell az eredmények és az esetleges hiányosságokból levonható tanulságok mélyre ható elemzését; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság saját, 2010-ben elvégzendő értékelésének tartalmaznia kell az eredmények és az esetleges hiányosságokból levonható tanulságok mélyre ható elemzését;

| 17. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság az elmúlt években nem fogalmazott meg az állatjólétet tiszteletben tartó termelés értékéről szóló egyértelmű kommunikációs stratégiát, továbbá hogy kizárólag a 2009 októberében bemutatott jelentésre szorítkozott; |
| --- | --- |

17.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság az elmúlt években nem fogalmazott meg az állatjólétet tiszteletben tartó termelés értékéről szóló egyértelmű kommunikációs stratégiát, továbbá hogy kizárólag a 2009 októberében bemutatott jelentésre szorítkozott;

| 18. | elismeri, hogy a Közösség minden állatot érző lénynek tekint (a Szerződés 13. cikke); elismeri, hogy a cselekvés ez idáig főként az élelmiszertermelésre szánt állatokra összpontosított, valamint hogy az állatok más kategóriáit – is be kell vonni a 2011–2015-ös időszakra vonatkozó cselekvési tervbe; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a Közösség minden állatot érző lénynek tekint (a Szerződés 13. cikke); elismeri, hogy a cselekvés ez idáig főként az élelmiszertermelésre szánt állatokra összpontosított, valamint hogy az állatok más kategóriáit – is be kell vonni a 2011–2015-ös időszakra vonatkozó cselekvési tervbe;

A 2011 és 2015 közötti cselekvési terv

| 19. | emlékeztet arra, hogy már a fent említett 2006. évi állásfoglalásában kérte, hogy a jelenlegi cselekvési tervet egy újabb kövesse, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy készítsen – az új tudományos bizonyítékokon és tapasztalatokon alapuló – jelentést, amelyben értékeli a jelenlegi terv megvalósulását és az állatjólét helyzetét az EU-ban, amely alapján hozzá lehet fogni a 2011 és 2015 közötti évekre az állatvédelemre vonatkozó cselekvési terv kidolgozásához és végül az előző cselekvési terv eredményei alapján biztosítani kell a szükséges finanszírozást; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy már a fent említett 2006. évi állásfoglalásában kérte, hogy a jelenlegi cselekvési tervet egy újabb kövesse, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy készítsen – az új tudományos bizonyítékokon és tapasztalatokon alapuló – jelentést, amelyben értékeli a jelenlegi terv megvalósulását és az állatjólét helyzetét az EU-ban, amely alapján hozzá lehet fogni a 2011 és 2015 közötti évekre az állatvédelemre vonatkozó cselekvési terv kidolgozásához és végül az előző cselekvési terv eredményei alapján biztosítani kell a szükséges finanszírozást;

| 20. | szorgalmazza, hogy a szabványok harmonizálása és a belső piacon a kiegyensúlyozott versenyfeltételek biztosítása érdekében tegyenek intézkedéseket a meglévő jogszabályok haladéktalan végrehajtásának biztosítására; ajánlja, hogy a felesleges ismétlődés elkerülése érdekében az új jogszabályokra irányuló javaslatokat értékeljék a már meglévő jogszabályok teljes körű végrehajtásának alternatívájához képest; |
| --- | --- |

20.

szorgalmazza, hogy a szabványok harmonizálása és a belső piacon a kiegyensúlyozott versenyfeltételek biztosítása érdekében tegyenek intézkedéseket a meglévő jogszabályok haladéktalan végrehajtásának biztosítására; ajánlja, hogy a felesleges ismétlődés elkerülése érdekében az új jogszabályokra irányuló javaslatokat értékeljék a már meglévő jogszabályok teljes körű végrehajtásának alternatívájához képest;

| 21. | javasolja a Bizottságnak, hogy értékelő jelentésében – egyebek mellett – elemezze, hogy a jelenlegi cselekvési terv milyen mértékben adott választ társadalmunk állatjóléttel kapcsolatos elvárásaira, a rendszer fenntarthatóságára a termelők szempontjából, valamint, hogy a terv bevezetése mennyiben érintette a belső piac működését; |
| --- | --- |

21.

javasolja a Bizottságnak, hogy értékelő jelentésében – egyebek mellett – elemezze, hogy a jelenlegi cselekvési terv milyen mértékben adott választ társadalmunk állatjóléttel kapcsolatos elvárásaira, a rendszer fenntarthatóságára a termelők szempontjából, valamint, hogy a terv bevezetése mennyiben érintette a belső piac működését;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel az állatvédelmi előírások hatásait, valamint átfogóan vegye figyelembe a különböző tényezők – mint az állatvédelem, a fenntarthatóság, az állategészségügy, a környezet, a termékminőség és a gazdaságosság – közötti kölcsönhatásokat; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel az állatvédelmi előírások hatásait, valamint átfogóan vegye figyelembe a különböző tényezők – mint az állatvédelem, a fenntarthatóság, az állategészségügy, a környezet, a termékminőség és a gazdaságosság – közötti kölcsönhatásokat;

Általános európai állatvédelmi jogszabályok

| 23. | úgy véli, hogy az Európai unió működéséről szóló szerződés 13. cikke létrehozott egy olyan új jogi helyzetet, amelynek értelmében az Unió mezőgazdasági, halászati, közlekedési, belső piaci, kutatási, technológiafejlesztési és űrkutatási politikáinak kialakításánál és végrehajtásánál az Uniónak és a tagállamoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatok mint érző lények kíméletére vonatkozó követelményeket, miközben tiszteletben tartják a tagállamok – különösen a vallási szertartásokra, kulturális hagyományokra és regionális örökségre vonatkozó – jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezéseit és szokásait; e cikk hatályának valamennyi haszonállatra és fogságban tartott állatra, úgymint az élelmiszer-termelési céllal tartott állatokra, a kedvtelési célból tartott állatokra, a cirkuszi állatokra és állatkertben tartott állatokra ki kell terjednie, figyelembe véve továbbá azt is, hogy a különböző tulajdonságok és az eltérő életkörülmények másfajta kezelést tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az Európai unió működéséről szóló szerződés 13. cikke létrehozott egy olyan új jogi helyzetet, amelynek értelmében az Unió mezőgazdasági, halászati, közlekedési, belső piaci, kutatási, technológiafejlesztési és űrkutatási politikáinak kialakításánál és végrehajtásánál az Uniónak és a tagállamoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatok mint érző lények kíméletére vonatkozó követelményeket, miközben tiszteletben tartják a tagállamok – különösen a vallási szertartásokra, kulturális hagyományokra és regionális örökségre vonatkozó – jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezéseit és szokásait; e cikk hatályának valamennyi haszonállatra és fogságban tartott állatra, úgymint az élelmiszer-termelési céllal tartott állatokra, a kedvtelési célból tartott állatokra, a cirkuszi állatokra és állatkertben tartott állatokra ki kell terjednie, figyelembe véve továbbá azt is, hogy a különböző tulajdonságok és az eltérő életkörülmények másfajta kezelést tesznek szükségessé;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikke alapján, legkésőbb 2014-ig, továbbá hatástanulmány alapján és az érintett felekkel folytatott konzultációt követően tegyen érvekkel alátámasztott javaslatot az EU általános állatvédelmi szabályozására, amelynek a rendelkezésre álló tudományos ismeretek és az igazolt tapasztalatok alapján hozzá kell járulnia az állatvédelem fogalmának, az állatjóléthez kapcsolódó költségek és az alkalmazandó alapvető feltételek közös értelmezéséhez; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikke alapján, legkésőbb 2014-ig, továbbá hatástanulmány alapján és az érintett felekkel folytatott konzultációt követően tegyen érvekkel alátámasztott javaslatot az EU általános állatvédelmi szabályozására, amelynek a rendelkezésre álló tudományos ismeretek és az igazolt tapasztalatok alapján hozzá kell járulnia az állatvédelem fogalmának, az állatjóléthez kapcsolódó költségek és az alkalmazandó alapvető feltételek közös értelmezéséhez;

| 25. | úgy véli, hogy ennek az általános állatvédelmi szabályozásnak – az állategészségügyi szabályoknak megfelelően – magában kell foglalnia megfelelő iránymutatásokat a felelősségteljes állattenyésztés tekintetében, egy, az ellenőrzéseket és az összehasonlítható adatok gyűjtését érintő egységes rendszert, továbbá az állatok kezelésével foglalkozók képzésével kapcsolatos követelményeket és az állattulajdonosok, állattenyésztők és állattartók sajátos felelősségének pontos meghatározását; úgy véli, hogy a fenti követelmények megfelelő betartása érdekében az összes ilyen követelménynek együtt kell járnia a termelők számára biztosított forrásokkal; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy ennek az általános állatvédelmi szabályozásnak – az állategészségügyi szabályoknak megfelelően – magában kell foglalnia megfelelő iránymutatásokat a felelősségteljes állattenyésztés tekintetében, egy, az ellenőrzéseket és az összehasonlítható adatok gyűjtését érintő egységes rendszert, továbbá az állatok kezelésével foglalkozók képzésével kapcsolatos követelményeket és az állattulajdonosok, állattenyésztők és állattartók sajátos felelősségének pontos meghatározását; úgy véli, hogy a fenti követelmények megfelelő betartása érdekében az összes ilyen követelménynek együtt kell járnia a termelők számára biztosított forrásokkal;

| 26. | úgy véli, hogy ez az európai állatvédelmi jogszabály megalapozza majd az Európai Unió közös állatvédelmi alapszintjét, amely mind a hazai termékek, mind a harmadik országokból származó behozatalok belső piacán való szabad és tisztességes verseny feltétele; úgy véli azonban, hogy valamennyi tagállam és régió számára lehetővé kell tenni, hogy megengedjék azt az egyes termelők vagy termelői csoportok számára, hogy szabályozottabb, önkéntes rendszereket vezessenek be a verseny torzulása nélkül és biztosítva az EU versenyképességét a nemzetközi piacokon; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy ez az európai állatvédelmi jogszabály megalapozza majd az Európai Unió közös állatvédelmi alapszintjét, amely mind a hazai termékek, mind a harmadik országokból származó behozatalok belső piacán való szabad és tisztességes verseny feltétele; úgy véli azonban, hogy valamennyi tagállam és régió számára lehetővé kell tenni, hogy megengedjék azt az egyes termelők vagy termelői csoportok számára, hogy szabályozottabb, önkéntes rendszereket vezessenek be a verseny torzulása nélkül és biztosítva az EU versenyképességét a nemzetközi piacokon;

| 27. | úgy véli, hogy az importból származó termékeknek az európai termelőkkel szemben támasztott állatjóléti követelményekkel azonos feltételeknek kell megfelelniük; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az importból származó termékeknek az európai termelőkkel szemben támasztott állatjóléti követelményekkel azonos feltételeknek kell megfelelniük;

| 28. | felszólít arra, hogy kompenzálják az európai mezőgazdasági termelőket a magasabb szintű állatjóléti szabványokkal összefüggő, magasabb termelői költségekért; javasolja, hogy 2013-tól építsék be az állatjóléti intézkedések finanszírozását az új közös agrárpolitikai támogatási rendszerekbe; |
| --- | --- |

28.

felszólít arra, hogy kompenzálják az európai mezőgazdasági termelőket a magasabb szintű állatjóléti szabványokkal összefüggő, magasabb termelői költségekért; javasolja, hogy 2013-tól építsék be az állatjóléti intézkedések finanszírozását az új közös agrárpolitikai támogatási rendszerekbe;

| 29. | úgy véli, hogy az állampolgárok EU-n belüli magas szintű állatjóléttel és az egyes érintett ágazatok által tett erőfeszítésekkel kapcsolatos tájékoztatásának e politika kulcsfontosságú elemét kell képeznie; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az állampolgárok EU-n belüli magas szintű állatjóléttel és az egyes érintett ágazatok által tett erőfeszítésekkel kapcsolatos tájékoztatásának e politika kulcsfontosságú elemét kell képeznie;

| 30. | úgy véli, hogy az állatjólétre vonatkozó feltételek beillesztése a nemzetközi megállapodásokba elengedhetetlen termelőink versenyképességének a globalizálódott piacon való biztosítása szempontjából, valamint a termelés olyan régiókba történő áttelepítése megakadályozásának, ahol egyértelműen alacsonyabb az állatjólét szintje, és amelyek ennek köszönhetően modellünkkel tisztességtelen versenyre kelnek; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az állatjólétre vonatkozó feltételek beillesztése a nemzetközi megállapodásokba elengedhetetlen termelőink versenyképességének a globalizálódott piacon való biztosítása szempontjából, valamint a termelés olyan régiókba történő áttelepítése megakadályozásának, ahol egyértelműen alacsonyabb az állatjólét szintje, és amelyek ennek köszönhetően modellünkkel tisztességtelen versenyre kelnek;

| 31. | üdvözli az állatjóléti címkézés különböző lehetőségeiről szóló, a Bizottság fenti, 2009. október 28-i közleményében ismertetett vitát; ugyanakkor emlékeztet, hogy ezeket a lehetőségeket tágabb keretben kell figyelembe venni, különös figyelmet fordítva többek között a környezetvédelemre, a takarmányozásra és az éghajlatra vonatkozóan meglévő különböző címkézési rendszerekre; kiemeli, hogy az európai fogyasztók számára nyújtott információnak feltétlenül szilárd és konszenzusos tudományos alapokon, valamint a fogyasztó számára megfelelő érthetőségen kell nyugodnia; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az állatjóléti címkézés különböző lehetőségeiről szóló, a Bizottság fenti, 2009. október 28-i közleményében ismertetett vitát; ugyanakkor emlékeztet, hogy ezeket a lehetőségeket tágabb keretben kell figyelembe venni, különös figyelmet fordítva többek között a környezetvédelemre, a takarmányozásra és az éghajlatra vonatkozóan meglévő különböző címkézési rendszerekre; kiemeli, hogy az európai fogyasztók számára nyújtott információnak feltétlenül szilárd és konszenzusos tudományos alapokon, valamint a fogyasztó számára megfelelő érthetőségen kell nyugodnia;

| 32. | javasolja, hogy a címkén feltüntetett tájékoztatás legyen pontos, egyértelmű, és utaljon az EU által megkövetelt szigorú állatjóléti előírások betartására; az objektív tájékoztatás biztosítása érdekében fenntartja, hogy a Bizottságnak kell gondoskodnia arról, hogy az állampolgárok megkapják az európai állatjóléti rendszerre vonatkozó szükséges tájékoztatást; |
| --- | --- |

32.

javasolja, hogy a címkén feltüntetett tájékoztatás legyen pontos, egyértelmű, és utaljon az EU által megkövetelt szigorú állatjóléti előírások betartására; az objektív tájékoztatás biztosítása érdekében fenntartja, hogy a Bizottságnak kell gondoskodnia arról, hogy az állampolgárok megkapják az európai állatjóléti rendszerre vonatkozó szükséges tájékoztatást;

| 33. | javasolja, hogy vizsgálják meg az állatjóléti politikának a többi uniós politikával való összhangját; |
| --- | --- |

33.

javasolja, hogy vizsgálják meg az állatjóléti politikának a többi uniós politikával való összhangját;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy mélyrehatóan értékelje azokat a lehetséges problémákat, amelyeket az európai állatjóléti előírások okozhatnak a termelők versenyképességének, továbbá tekintse át a termelőknek az említett előírások betartása érdekében nyújtott támogatások rendszerét; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy mélyrehatóan értékelje azokat a lehetséges problémákat, amelyeket az európai állatjóléti előírások okozhatnak a termelők versenyképességének, továbbá tekintse át a termelőknek az említett előírások betartása érdekében nyújtott támogatások rendszerét;

| 35. | úgy véli, hogy mielőtt új jogszabályokat dolgoznának ki, a már meglévő általános vagy egyedi jogszabályokat kell megfelelően alkalmazni; a példa kedvéért rámutat a tyúkok esetében alkalmazott hagyományos ketrecek tilalmára, a sertésekre vonatkozó jogszabályokra, az állatszállításra, valamint a liba- és kacsatenyésztésre vonatkozó szabályokra; hangsúlyozza, hogy az állatjólétre vonatkozó további intézkedéseket összhangba kell hozni más közösségi célkitűzésekkel, így pl. a fenntartható fejlődéssel, és különösképpen a fenntartható állattenyésztéssel és -fogyasztással, a környezet és a biodiverzitás védelmével, a hatályos jogszabályok alkalmazásának javítását célzó stratégiával, valamint a nem állatokon végzett kutatás felé történő haladás felgyorsítására vonatkozó átfogó stratégiával; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy mielőtt új jogszabályokat dolgoznának ki, a már meglévő általános vagy egyedi jogszabályokat kell megfelelően alkalmazni; a példa kedvéért rámutat a tyúkok esetében alkalmazott hagyományos ketrecek tilalmára, a sertésekre vonatkozó jogszabályokra, az állatszállításra, valamint a liba- és kacsatenyésztésre vonatkozó szabályokra; hangsúlyozza, hogy az állatjólétre vonatkozó további intézkedéseket összhangba kell hozni más közösségi célkitűzésekkel, így pl. a fenntartható fejlődéssel, és különösképpen a fenntartható állattenyésztéssel és -fogyasztással, a környezet és a biodiverzitás védelmével, a hatályos jogszabályok alkalmazásának javítását célzó stratégiával, valamint a nem állatokon végzett kutatás felé történő haladás felgyorsítására vonatkozó átfogó stratégiával;

Az állatvédelmi referenciaközpontok európai hálózata

| 36. | úgy véli, hogy a már meglévő közösségi vagy tagállami intézmények keretében létre kell hozni egy összehangolt európai állatvédelmi hálózatot, amely tevékenységének a fent javasolt általános állatvédelmi jogszabályokon kell alapulnia; úgy véli, hogy egy ilyen hálózatnak ki kell jelölnie egy koordináló szervként működő intézményt, amelynek el kell látnia a „központi irányítású intézményre” bízott feladatokat, amelyre a Bizottság fenti, 2009. október 28-i közleménye utal; továbbá úgy véli, hogy egy ilyen koordináló szerv nem láthatja el ugyanazon feladatokat, amelyeket a Bizottság vagy egyéb ügynökségek már végeznek, azonban olyan támogató eszközként kell működnie, amely segítséget nyújt a Bizottság, a tagállamok, az élelmiszerlánc résztvevői és a polgárok számára a képzés és oktatás, a legjobb gyakorlatok, a tájékoztatás és a fogyasztói tájékoztatás és értékelés tekintetében, illetve azáltal, hogy kifejezésre juttatja a tervezett jogszabályi és politikai javaslatokkal, illetve azoknak az állatok jólétére és az állatjóléti szabványokra gyakorolt hatásáról a legfrissebb tudásanyag alapján alkotott nézeteit, és azáltal, hogy összehangolja az új technikák tesztelésének uniós rendszerét; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a már meglévő közösségi vagy tagállami intézmények keretében létre kell hozni egy összehangolt európai állatvédelmi hálózatot, amely tevékenységének a fent javasolt általános állatvédelmi jogszabályokon kell alapulnia; úgy véli, hogy egy ilyen hálózatnak ki kell jelölnie egy koordináló szervként működő intézményt, amelynek el kell látnia a „központi irányítású intézményre” bízott feladatokat, amelyre a Bizottság fenti, 2009. október 28-i közleménye utal; továbbá úgy véli, hogy egy ilyen koordináló szerv nem láthatja el ugyanazon feladatokat, amelyeket a Bizottság vagy egyéb ügynökségek már végeznek, azonban olyan támogató eszközként kell működnie, amely segítséget nyújt a Bizottság, a tagállamok, az élelmiszerlánc résztvevői és a polgárok számára a képzés és oktatás, a legjobb gyakorlatok, a tájékoztatás és a fogyasztói tájékoztatás és értékelés tekintetében, illetve azáltal, hogy kifejezésre juttatja a tervezett jogszabályi és politikai javaslatokkal, illetve azoknak az állatok jólétére és az állatjóléti szabványokra gyakorolt hatásáról a legfrissebb tudásanyag alapján alkotott nézeteit, és azáltal, hogy összehangolja az új technikák tesztelésének uniós rendszerét;

| 37. | úgy véli, hogy az állatok szükségleteiről és az állatokkal való, tudományos ismereteken alapuló bánásmódról megfelelő és komolyan veendő formában kell tájékoztatást adni. A referenciaközpontok európai hálózatának feladata az oktatással és a tájékoztatással kapcsolatos intézkedések végrehajtása lenne, mivel a szabványosított minőségi kritériumokon alapuló tudásátadás fontos ahhoz, hogy elkerülhetők legyenek a szélsőséges szemléletmódok; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az állatok szükségleteiről és az állatokkal való, tudományos ismereteken alapuló bánásmódról megfelelő és komolyan veendő formában kell tájékoztatást adni. A referenciaközpontok európai hálózatának feladata az oktatással és a tájékoztatással kapcsolatos intézkedések végrehajtása lenne, mivel a szabványosított minőségi kritériumokon alapuló tudásátadás fontos ahhoz, hogy elkerülhetők legyenek a szélsőséges szemléletmódok;

A hatályos jogszabályok megfelelőbb alkalmazása

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb mérje fel, hogy az állatok jólétére vonatkozó intézkedések milyen költséget jelentenek az európai termelők számára, és az európai állattenyésztők versenyképessége megszűnésének kezelése érdekében legkésőbb 2012-ben tegyen javaslatot ajánlásokra, iránymutatásokra és egyéb szükséges intézkedésekre; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb mérje fel, hogy az állatok jólétére vonatkozó intézkedések milyen költséget jelentenek az európai termelők számára, és az európai állattenyésztők versenyképessége megszűnésének kezelése érdekében legkésőbb 2012-ben tegyen javaslatot ajánlásokra, iránymutatásokra és egyéb szükséges intézkedésekre;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket az állatvédelem és az állatjólét eszméjének az oktatás révén történő terjesztéséért; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket az állatvédelem és az állatjólét eszméjének az oktatás révén történő terjesztéséért;

| 40. | úgy véli, hogy célként egy célirányos és kockázatelemzésen alapuló ellenőrzési rendszert kell kitűzni, amelynek központjában objektív tényezők állnak, és azon tagállamoknak, amelyekben átlagon felüli mértékű jogsértések fordulnak elő, szigorúbb ellenőrzésekkel kell számolniuk; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy célként egy célirányos és kockázatelemzésen alapuló ellenőrzési rendszert kell kitűzni, amelynek központjában objektív tényezők állnak, és azon tagállamoknak, amelyekben átlagon felüli mértékű jogsértések fordulnak elő, szigorúbb ellenőrzésekkel kell számolniuk;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc” című bizottsági közleményben taglalt, az élelmiszerláncban fellelhető egyensúlyzavarok gyakran az elsődleges termelőket érintik hátrányosan; emlékeztet arra, hogy az ebből származó többletköltségek az elsődleges termelőket korlátozzák befektetéseikben; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc” című bizottsági közleményben taglalt, az élelmiszerláncban fellelhető egyensúlyzavarok gyakran az elsődleges termelőket érintik hátrányosan; emlékeztet arra, hogy az ebből származó többletköltségek az elsődleges termelőket korlátozzák befektetéseikben;

| 42. | hangsúlyozza, hogy e tekintetben az Európai Unió költségvetésében elegendő pénzeszközt kell biztosítani a Bizottság ellenőrzési feladatainak lehetővé tételére, szükség szerint a termelők támogatására, továbbá a termelők az új és változó állatjóléti szabványok elfogadása miatti csökkenő versenyképességének ellensúlyozására, figyelemmel arra, hogy e szabványok költsége ne terhelje azt az árat, amelyet az állattenyésztő kap termékei eladásáért; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy e tekintetben az Európai Unió költségvetésében elegendő pénzeszközt kell biztosítani a Bizottság ellenőrzési feladatainak lehetővé tételére, szükség szerint a termelők támogatására, továbbá a termelők az új és változó állatjóléti szabványok elfogadása miatti csökkenő versenyképességének ellensúlyozására, figyelemmel arra, hogy e szabványok költsége ne terhelje azt az árat, amelyet az állattenyésztő kap termékei eladásáért;

| 43. | hangsúlyozza, hogy uniós szinten fenn kell tartani a mezőgazdasági ágazat versenyképességének javítását és fokozását az állatjólétre vonatkozó hatályos szabályok előmozdítása és tiszteletben tartása révén, illetve a környezetvédelmi követelmények tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy uniós szinten fenn kell tartani a mezőgazdasági ágazat versenyképességének javítását és fokozását az állatjólétre vonatkozó hatályos szabályok előmozdítása és tiszteletben tartása révén, illetve a környezetvédelmi követelmények tiszteletben tartása mellett;

| 44. | felszólítja a tagállamokat, hogy ügyeljenek arra, hogy az uniós állatvédelmi jogszabályok bármilyen megsértése hatékony és arányos szankciókat vonjon maga után, valamint arra, hogy e szankciókat az illetékes hatóságoknak a tájékoztatást és eligazítást szolgáló kampánya, illetve megfelelő korrekciós intézkedések kísérjék; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat, hogy ügyeljenek arra, hogy az uniós állatvédelmi jogszabályok bármilyen megsértése hatékony és arányos szankciókat vonjon maga után, valamint arra, hogy e szankciókat az illetékes hatóságoknak a tájékoztatást és eligazítást szolgáló kampánya, illetve megfelelő korrekciós intézkedések kísérjék;

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő megelőző intézkedéseket az állatvédelmi jogszabályok megsértésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

45.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő megelőző intézkedéseket az állatvédelmi jogszabályok megsértésének megakadályozása érdekében;

| 46. | üdvözli, hogy a tagállamok jelentősen csökkentették az antibiotikumok használatát az állattartásban, mivel azoknak a növekedés serkentésére történő használatát az EU betiltotta, míg ezek az Egyesült Államokban és néhány más országban továbbra is engedélyezettek; elvárja azonban, hogy a Bizottság és a tagállamok felelős módon kezeljék az állatok antibiotikumokkal szembeni rezisztenciájának növekvő problémáját; felszólítja a Bizottságot, hogy az állat-egészségügyi termékek hatékony használatának biztosítása érdekében gyűjtsön adatokat e termékek – többek között az antibiotikumok – alkalmazásáról és végezze el azok elemzését; |
| --- | --- |

46.

üdvözli, hogy a tagállamok jelentősen csökkentették az antibiotikumok használatát az állattartásban, mivel azoknak a növekedés serkentésére történő használatát az EU betiltotta, míg ezek az Egyesült Államokban és néhány más országban továbbra is engedélyezettek; elvárja azonban, hogy a Bizottság és a tagállamok felelős módon kezeljék az állatok antibiotikumokkal szembeni rezisztenciájának növekvő problémáját; felszólítja a Bizottságot, hogy az állat-egészségügyi termékek hatékony használatának biztosítása érdekében gyűjtsön adatokat e termékek – többek között az antibiotikumok – alkalmazásáról és végezze el azok elemzését;

Mutatók és új technikák

| 47. | szorgalmazza a „The Animal Welfare Quality Project” értékelését és továbbfejlesztését, különösen az eszköz egyszerűsítése és gyakorlati alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

47.

szorgalmazza a „The Animal Welfare Quality Project” értékelését és továbbfejlesztését, különösen az eszköz egyszerűsítése és gyakorlati alkalmazása tekintetében;

| 48. | úgy ítéli meg, hogy ezeknek az állatjóléti mutatóknak az importált termékeken történő mérése komplex feladat lesz; e mutatók hasznosságának vagy megalapozottságának megkérdőjelezése nélkül, hangsúlyozza, hogy ezek az eszközök az európai termelők kárára nem torzíthatják a versenyt; |
| --- | --- |

48.

úgy ítéli meg, hogy ezeknek az állatjóléti mutatóknak az importált termékeken történő mérése komplex feladat lesz; e mutatók hasznosságának vagy megalapozottságának megkérdőjelezése nélkül, hangsúlyozza, hogy ezek az eszközök az európai termelők kárára nem torzíthatják a versenyt;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy az „Animal Welfare Quality Project” végleges jelentése alapján tegyen javaslatot az állatjólétnek az „Animal Welfare Quality Project” során kidolgozott technika segítségével való európai uniós értékelésének kísérleti időszakára; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy az „Animal Welfare Quality Project” végleges jelentése alapján tegyen javaslatot az állatjólétnek az „Animal Welfare Quality Project” során kidolgozott technika segítségével való európai uniós értékelésének kísérleti időszakára;

| 50. | felhívja a tagállamokat, hogy ezzel összefüggésben aknázzák ki jobban az alkalmazott kutatás, valamint az állat-egészségügyi szempontból hasznos innovációs és korszerűsítési beruházások számára az Európai Unió vidékfejlesztési alapjaiból és a Kutatási Főigazgatóság hetedik keretprogramjából (2007-2013) nyújtható támogatási lehetőségeket; felszólítja továbbá a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a pénzügyi beruházást a kutatás területén, valamint az új technológiák és technikák fejlesztését az állatjólét területén; |
| --- | --- |

50.

felhívja a tagállamokat, hogy ezzel összefüggésben aknázzák ki jobban az alkalmazott kutatás, valamint az állat-egészségügyi szempontból hasznos innovációs és korszerűsítési beruházások számára az Európai Unió vidékfejlesztési alapjaiból és a Kutatási Főigazgatóság hetedik keretprogramjából (2007-2013) nyújtható támogatási lehetőségeket; felszólítja továbbá a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a pénzügyi beruházást a kutatás területén, valamint az új technológiák és technikák fejlesztését az állatjólét területén;

| 51. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak biztosítására, hogy az OIE (Állat-egészségügyi Világszervezet) állatjóléti iránymutatásai olyan jóléti szabványokat mozdítsanak elő, amelyek megfelelően tükrözik az ezen a területen meglévő tudományos bizonyítékokat; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak biztosítására, hogy az OIE (Állat-egészségügyi Világszervezet) állatjóléti iránymutatásai olyan jóléti szabványokat mozdítsanak elő, amelyek megfelelően tükrözik az ezen a területen meglévő tudományos bizonyítékokat;

*

* *

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 308. E, 2006.12.16., 170. o.

(2)  HL C 279. E, 2009.11.19., 89. o.

(3)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.

(4)  HL L 94., 1999.4.9., 24-26. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/33

---

2010. május 5., szerdaUniós mezőgazdaság és éghajlatváltozás

P7_TA(2010)0131

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az EU mezőgazdaságáról és az éghajlatváltozásról (2009/2157(INI))

2011/C 81 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: mit jelent ez Európa mezőgazdasága és vidéki területei számára?” című munkadokumentumára (SEC(2009)0417),

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az európai mezőgazdaság szerepe az éghajlatváltozás enyhítésében” című munkadokumentumára (SEC(2009)1093),

tekintettel a talajvédelem kereteinek meghatározásáról, valamint a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2007. november 14-i jogalkotási állásfoglalására (1),

tekintettel „A fenntartható mezőgazdaságról és a biogázról: az uniós előírások felülvizsgálatának szükségessége” című, 2008. március 12-i állásfoglalására (2),

tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik - Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című, 2009. február 4-i állásfoglalására (3),

tekintettel „A mezőgazdasági földterületek állapotromlása által támasztott kihívás az EU-ban és különösen Dél-Európában: válasz az EU agrárpolitikai eszközei révén” című, 2009. március 12-i állásfoglalására (4),

tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó EU stratégiáról szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (5),

tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérésre (IAASTD), amelyet az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete és a Világbank készített, és 58 ország írt alá,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0060/2010),

| A. | mivel az üvegházhatást okozó gázoknak a légtérben történő, korábban nem tapasztalt mértékű felhalmozódásából következő éghajlatváltozás tudományos felismerés, amely súlyos következményekkel járhat majd az ökoszisztémákra nézve, |
| --- | --- |

A.

mivel az üvegházhatást okozó gázoknak a légtérben történő, korábban nem tapasztalt mértékű felhalmozódásából következő éghajlatváltozás tudományos felismerés, amely súlyos következményekkel járhat majd az ökoszisztémákra nézve,

| B. | mivel ez közvetlenül érinti a mezőgazdaságot, amely egyike a számos olyan gazdasági tevékenységnek, amely az emberiség jóléte érdekében a természeti erőforrásokat kezeli, |
| --- | --- |

B.

mivel ez közvetlenül érinti a mezőgazdaságot, amely egyike a számos olyan gazdasági tevékenységnek, amely az emberiség jóléte érdekében a természeti erőforrásokat kezeli,

| C. | mivel az éghajlatváltozás a környezet, társadalom és gazdaság egyik legsúlyosabb veszélyforrása, a mezőgazdasági kultúrák termékenysége évre-évre jelentős ingadozást mutat, ami lényegében a szélsőséges időjárási viszonyok változékonyságának tulajdonítható, ez magától értetődően hatást gyakorol az összes gazdasági ágazatra, beleértve a legsebezhetőbbet, a mezőgazdaságot is, |
| --- | --- |

C.

mivel az éghajlatváltozás a környezet, társadalom és gazdaság egyik legsúlyosabb veszélyforrása, a mezőgazdasági kultúrák termékenysége évre-évre jelentős ingadozást mutat, ami lényegében a szélsőséges időjárási viszonyok változékonyságának tulajdonítható, ez magától értetődően hatást gyakorol az összes gazdasági ágazatra, beleértve a legsebezhetőbbet, a mezőgazdaságot is,

| D. | mivel a mezőgazdaság két fontos üvegházhatást okozó gáz (a dinitrogén-oxid és a metán) egyik elsődleges kibocsátójaként, amely gázok a mezőgazdasági termelés különböző biológiai folyamatainak eredményeként keletkeznek, hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, és ugyanakkor jelentős mértékben ki is van téve e zavarok káros hatásainak, |
| --- | --- |

D.

mivel a mezőgazdaság két fontos üvegházhatást okozó gáz (a dinitrogén-oxid és a metán) egyik elsődleges kibocsátójaként, amely gázok a mezőgazdasági termelés különböző biológiai folyamatainak eredményeként keletkeznek, hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, és ugyanakkor jelentős mértékben ki is van téve e zavarok káros hatásainak,

| E. | mivel az EU-27-ben a mezőgazdaságból (beleértve az állatállományt is) származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátása 20 %-kal csökkent 1999 és 2007 között, továbbá az Unión belül az 1990. évi 11 %-ról 2007-re 9,3 %-ra csökkent a mezőgazdaság részesedése az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása tekintetében, ami többek között az EU mezőgazdasága nagyobb hatékonyságának, a trágyák hatékonyabb felhasználásának, valamint a KAP legutóbbi reformjainak tudható be, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-27-ben a mezőgazdaságból (beleértve az állatállományt is) származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátása 20 %-kal csökkent 1999 és 2007 között, továbbá az Unión belül az 1990. évi 11 %-ról 2007-re 9,3 %-ra csökkent a mezőgazdaság részesedése az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása tekintetében, ami többek között az EU mezőgazdasága nagyobb hatékonyságának, a trágyák hatékonyabb felhasználásának, valamint a KAP legutóbbi reformjainak tudható be,

| F. | mivel a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás az a két gazdasági ágazat, amely képes az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid befogására, egyrészt az erre alkalmas talajban történő megkötés és tárolás révén, másrészt a növényekben a fotoszintézis segítségével történő megkötés révén; mivel ezek az ágazatok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a felmelegedés enyhítésére irányuló erőfeszítésekhez, |
| --- | --- |

F.

mivel a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás az a két gazdasági ágazat, amely képes az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid befogására, egyrészt az erre alkalmas talajban történő megkötés és tárolás révén, másrészt a növényekben a fotoszintézis segítségével történő megkötés révén; mivel ezek az ágazatok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a felmelegedés enyhítésére irányuló erőfeszítésekhez,

| G. | mivel az éghajlatváltozás már most negatív hatásokat gyakorol az Unió mezőgazdaságára (a vízkészletek csökkenése, sótartalmuk növekedése és gyakoribb szárazság, a téli csapadékmennyiség jelentős növekedése és áradások északon, az alacsonyan fekvő partvidékeket veszélyeztető emelkedő tengerszint és szikesedés, viharok és egyéb rendkívüli időjárási jelenségek, erózió és földcsuszamlások, valamint káros rovarok, illetve állati és növényi betegségek elterjedése), és mivel e jelenségek várható felgyorsulása súlyos gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokat hozhat majd a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és idegenforgalmi ágazatokban, |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlatváltozás már most negatív hatásokat gyakorol az Unió mezőgazdaságára (a vízkészletek csökkenése, sótartalmuk növekedése és gyakoribb szárazság, a téli csapadékmennyiség jelentős növekedése és áradások északon, az alacsonyan fekvő partvidékeket veszélyeztető emelkedő tengerszint és szikesedés, viharok és egyéb rendkívüli időjárási jelenségek, erózió és földcsuszamlások, valamint káros rovarok, illetve állati és növényi betegségek elterjedése), és mivel e jelenségek várható felgyorsulása súlyos gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokat hozhat majd a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és idegenforgalmi ágazatokban,

| H. | mivel a mezőgazdasági ágazat a gazdálkodók szakértelmére, az erős KAP-ra, valamint a kutatás és az innováció fejlesztésére támaszkodva egyrészt képes alkalmazkodni e körülményekhez, másrészt képes enyhíteni az éghajlatváltozás következményeit, de mivel nehezen irányítható természeti folyamatokról van szó, ehhez hatalmas erőfeszítésre van szükség, |
| --- | --- |

H.

mivel a mezőgazdasági ágazat a gazdálkodók szakértelmére, az erős KAP-ra, valamint a kutatás és az innováció fejlesztésére támaszkodva egyrészt képes alkalmazkodni e körülményekhez, másrészt képes enyhíteni az éghajlatváltozás következményeit, de mivel nehezen irányítható természeti folyamatokról van szó, ehhez hatalmas erőfeszítésre van szükség,

| I. | mivel az európai mezőgazdaság olyan foglalkoztatási tartalékot jelent, amelyet meg kell óvni és fejleszteni kell, |
| --- | --- |

I.

mivel az európai mezőgazdaság olyan foglalkoztatási tartalékot jelent, amelyet meg kell óvni és fejleszteni kell,

| J. | mivel a mezőgazdaság továbbra is alapvetően fontos ahhoz, hogy az európai vidéki területeken fennmaradjon az emberi tevékenység, különösen azon szolgáltatások széles skálájának köszönhetően, amelyeket a mezőgazdasági termelők a társadalom többi részének nyújthatnak, |
| --- | --- |

J.

mivel a mezőgazdaság továbbra is alapvetően fontos ahhoz, hogy az európai vidéki területeken fennmaradjon az emberi tevékenység, különösen azon szolgáltatások széles skálájának köszönhetően, amelyeket a mezőgazdasági termelők a társadalom többi részének nyújthatnak,

| K. | mivel a mezőgazdaságot közvetlenül érintik a megújuló energiaforrások kifejlesztésével kapcsolatos uniós célkitűzések, továbbá mivel ennek kifejlesztése érzékelhetően tud hozzájárulni az üvegházhatást okozó gázok csökkentéséhez, |
| --- | --- |

K.

mivel a mezőgazdaságot közvetlenül érintik a megújuló energiaforrások kifejlesztésével kapcsolatos uniós célkitűzések, továbbá mivel ennek kifejlesztése érzékelhetően tud hozzájárulni az üvegházhatást okozó gázok csökkentéséhez,

| L. | mivel az EU mezőgazdaságának elsődleges feladata ellátni élelemmel az Unió lakosságát, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU mezőgazdaságának elsődleges feladata ellátni élelemmel az Unió lakosságát,

| M. | mivel az Uniónak úttörő szerepet kell vállalnia a globális felmelegedés elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

M.

mivel az Uniónak úttörő szerepet kell vállalnia a globális felmelegedés elleni küzdelemben,

Az Unió mezőgazdaságának hozzájárulása a globális felmelegedés enyhítésére irányuló erőfeszítésekhez

| 1. | kijelenti, hogy az európai mezőgazdaság és erőgazdaság képes hozzájárulni az éghajlatváltozás enyhítése vonatkozásában az Unió által kitűzött célokhoz, megoldásokat és támogatást kínálva az üvegházhatást okozó gázkibocsátásának korlátozására és csökkentésére, támogatva a CO2 talajban történő megkötését, továbbá fejlesztve a fenntartható megújuló energiaforrások termelését és maximalizálva a fotoszintézist; hangsúlyozza, hogy ezért feltétlenül ösztönözni kell másfajta, forgalomba hozható és forgalomba nem hozható termékeket előállító mezőgazdaság kialakítását, amely a lehető leghatékonyabban kihasználja az egyes ökoszisztémákban rejlő természetes lehetőségeket és a fenntarthatóság növelése érdekében összeegyezteti a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi, valamint az állatjóléti szükségleteket is; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy az európai mezőgazdaság és erőgazdaság képes hozzájárulni az éghajlatváltozás enyhítése vonatkozásában az Unió által kitűzött célokhoz, megoldásokat és támogatást kínálva az üvegházhatást okozó gázkibocsátásának korlátozására és csökkentésére, támogatva a CO2 talajban történő megkötését, továbbá fejlesztve a fenntartható megújuló energiaforrások termelését és maximalizálva a fotoszintézist; hangsúlyozza, hogy ezért feltétlenül ösztönözni kell másfajta, forgalomba hozható és forgalomba nem hozható termékeket előállító mezőgazdaság kialakítását, amely a lehető leghatékonyabban kihasználja az egyes ökoszisztémákban rejlő természetes lehetőségeket és a fenntarthatóság növelése érdekében összeegyezteti a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi, valamint az állatjóléti szükségleteket is;

| 2. | úgy véli, hogy a mezőgazdaságnak az éghajlatváltozás enyhítésének globális folyamatában való még aktívabb elköteleződése során nem szabad rontania az EU mezőgazdasági-élelmiszeripari szektorának versenyképességi pozícióját a világpiacon; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a mezőgazdaságnak az éghajlatváltozás enyhítésének globális folyamatában való még aktívabb elköteleződése során nem szabad rontania az EU mezőgazdasági-élelmiszeripari szektorának versenyképességi pozícióját a világpiacon;

| 3. | úgy véli, hogy a biomezőgazdaság, a külterjes legelőgazdálkodás és az integrált termelés gyakorlatai a környezetkímélőbb mezőgazdasági termelés egyik alternatíváját kínálják; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy olyan megoldásokat kell találni, amelyek lehetővé teszik az európai termőterület többségét elfoglaló hagyományos mezőgazdaság számára, hogy jelentős mértékben hozzájáruljon a fenntartható környezetgazdálkodáshoz; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a biomezőgazdaság, a külterjes legelőgazdálkodás és az integrált termelés gyakorlatai a környezetkímélőbb mezőgazdasági termelés egyik alternatíváját kínálják; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy olyan megoldásokat kell találni, amelyek lehetővé teszik az európai termőterület többségét elfoglaló hagyományos mezőgazdaság számára, hogy jelentős mértékben hozzájáruljon a fenntartható környezetgazdálkodáshoz;

| 4. | elismeri, hogy az innovációnak fontos szerepet kell játszania a mezőgazdaság által az éghajlatváltozásra és a környezetre gyakorolt hatás csökkentésében; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy az innovációnak fontos szerepet kell játszania a mezőgazdaság által az éghajlatváltozásra és a környezetre gyakorolt hatás csökkentésében;

| 5. | külön kéri, hogy a jövőbeni KAP tájékoztatási és képzési akciók révén, valamint ösztönző intézkedések segítségével olyan gyakorlatokat támogasson, amelyek hozzájárulnak a mezőgazdaság hatékonysága és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás mérséklésére való képessége, valamint a szénmegkötés fokozásához, például:






  — | azokat a technológiákat, amelyek kombinálják az igényekhez igazított, egyszerűsített és a növénytakarót megtartó talajművelést (mint például a csökkentett talajműveléses vagy művelés nélküli termesztés, termesztési maradványok el nem távolítása), és lehetővé teszik a köztestermesztést és a vetésforgót, ami maximalizálja a fotoszintézist és növeli a talaj szervesanyag-tartalmát, ahogyan azt az Európai Parlament kezdeményezésére indított SoCo projekt bizonyította; |
| --- | --- | --- |

5.

külön kéri, hogy a jövőbeni KAP tájékoztatási és képzési akciók révén, valamint ösztönző intézkedések segítségével olyan gyakorlatokat támogasson, amelyek hozzájárulnak a mezőgazdaság hatékonysága és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás mérséklésére való képessége, valamint a szénmegkötés fokozásához, például:

—

azokat a technológiákat, amelyek kombinálják az igényekhez igazított, egyszerűsített és a növénytakarót megtartó talajművelést (mint például a csökkentett talajműveléses vagy művelés nélküli termesztés, termesztési maradványok el nem távolítása), és lehetővé teszik a köztestermesztést és a vetésforgót, ami maximalizálja a fotoszintézist és növeli a talaj szervesanyag-tartalmát, ahogyan azt az Európai Parlament kezdeményezésére indított SoCo projekt bizonyította;

| — | az agrárerdészet, a sövények, a táblákon található erdős területek, az állandó vagy ideiglenes füves legelőrendszerek, valamint az újraerdősítés megőrzését és fejlesztését; |
| --- | --- |

—

az agrárerdészet, a sövények, a táblákon található erdős területek, az állandó vagy ideiglenes füves legelőrendszerek, valamint az újraerdősítés megőrzését és fejlesztését;

| — | a meglévő erdőkben a megkötött szén tárolási idejének növelését szolgáló gazdálkodási módszerek bevezetését; |
| --- | --- |

—

a meglévő erdőkben a megkötött szén tárolási idejének növelését szolgáló gazdálkodási módszerek bevezetését;

| — | a talajgazdálkodás és az ásványgazdálkodás javítását, a jelentős mennyiségű megkötött szenet tartalmazó területek és a vizes élőhelyek (lecsapolás helyett megfelelő művelés, például nádtermesztés) megfelelő védelmét; |
| --- | --- |

—

a talajgazdálkodás és az ásványgazdálkodás javítását, a jelentős mennyiségű megkötött szenet tartalmazó területek és a vizes élőhelyek (lecsapolás helyett megfelelő művelés, például nádtermesztés) megfelelő védelmét;

| — | a mezőgazdasági üzemek modernizálását (épületek szigetelése, energiatakarékos berendezések, megújuló energia alkalmazása) és hatékonyabb termelési láncokat; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági üzemek modernizálását (épületek szigetelése, energiatakarékos berendezések, megújuló energia alkalmazása) és hatékonyabb termelési láncokat;

| — | a korszerű takarmányozási tartástechnológiai és trágyakezelési/hasznosítási technológiákat, amelyek jelentősen csökkentik a metán emisszióját; |
| --- | --- |

—

a korszerű takarmányozási tartástechnológiai és trágyakezelési/hasznosítási technológiákat, amelyek jelentősen csökkentik a metán emisszióját;

| — | az élelmiszer-termelésbe integrált biomassza energetikai hasznosítást, amely a melléktermékek, hulladékok felhasználása mellett hozzájárul a CO2-emisszió csökkentéséhez; |
| --- | --- |

—

az élelmiszer-termelésbe integrált biomassza energetikai hasznosítást, amely a melléktermékek, hulladékok felhasználása mellett hozzájárul a CO2-emisszió csökkentéséhez;

| — | az ártereken, a vizes területeken, a homokos területeken és a mezőgazdaságra kevésbé alkalmas területeken a fás- és lágyszárú energiaültetvények (kultúrák) telepítését a CO2 elnyelés és a szénmegkötés fokozása érdekében; |
| --- | --- |

—

az ártereken, a vizes területeken, a homokos területeken és a mezőgazdaságra kevésbé alkalmas területeken a fás- és lágyszárú energiaültetvények (kultúrák) telepítését a CO2 elnyelés és a szénmegkötés fokozása érdekében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az ilyen, a természeti környezetet jobban tiszteletben tartó mezőgazdasági gyakorlatok kedvező hatással vannak a biodiverzitásra, a talajminőségre, a vízvisszatartásra, valamint hozzájárulnak az erózió és a környezetszennyezés elleni küzdelemhez is; így a mezőgazdasági tevékenységnek a éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak enyhítése a mezőgazdaságnak köszönhető további, a társadalomnak tett szolgálatnak tekinthető; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az ilyen, a természeti környezetet jobban tiszteletben tartó mezőgazdasági gyakorlatok kedvező hatással vannak a biodiverzitásra, a talajminőségre, a vízvisszatartásra, valamint hozzájárulnak az erózió és a környezetszennyezés elleni küzdelemhez is; így a mezőgazdasági tevékenységnek a éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak enyhítése a mezőgazdaságnak köszönhető további, a társadalomnak tett szolgálatnak tekinthető;

| 7. | sürgeti közös európai erdészeti politika kialakítását, amely képes az erdők fenntartható kezelésének és termelésének előmozdítására, valamint a faipari ágazatban és annak gazdasági fejlesztésében rejlő lehetőségek jobb kiaknázására, hiszen ez az ágazat tud a legnagyobb mértékben hozzájárulni a szénmegkötéshez; mindez az adott régióra jellemző különböző erdőgazdálkodási feltételek maximális figyelembevételével valósítandó meg, mivel Észak- és Dél-Európa erdei élőhelyei különböző lehetőségekkel rendelkeznek, valamint más és más veszélyek fenyegetik őket; |
| --- | --- |

7.

sürgeti közös európai erdészeti politika kialakítását, amely képes az erdők fenntartható kezelésének és termelésének előmozdítására, valamint a faipari ágazatban és annak gazdasági fejlesztésében rejlő lehetőségek jobb kiaknázására, hiszen ez az ágazat tud a legnagyobb mértékben hozzájárulni a szénmegkötéshez; mindez az adott régióra jellemző különböző erdőgazdálkodási feltételek maximális figyelembevételével valósítandó meg, mivel Észak- és Dél-Európa erdei élőhelyei különböző lehetőségekkel rendelkeznek, valamint más és más veszélyek fenyegetik őket;

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy az erdők a hatékony vízgazdálkodáshoz is jelentősen hozzájárulnak; ezért olyan erdőgazdálkodási gyakorlatra ösztönzi a tagállamokat, amely csökkenti a vízjárásbeli különbségeket az aszályos és árvizes időszakok között, így mérsékelhetők az aszályok és árvizek mezőgazdaságra, energiatermelésre és lakosságra gyakorolt negatív hatásai; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy az erdők a hatékony vízgazdálkodáshoz is jelentősen hozzájárulnak; ezért olyan erdőgazdálkodási gyakorlatra ösztönzi a tagállamokat, amely csökkenti a vízjárásbeli különbségeket az aszályos és árvizes időszakok között, így mérsékelhetők az aszályok és árvizek mezőgazdaságra, energiatermelésre és lakosságra gyakorolt negatív hatásai;

| 9. | ajánlja a hegyekre vonatkozó politikák megerősítését, mivel a mezőgazdasági és állattenyésztési ágazat különösen fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás mérséklésében, az alkalmazkodás fenntartásában, valamint a sérülékenység csökkentésében, különösen a legelők megfelelő gondozásán keresztül; |
| --- | --- |

9.

ajánlja a hegyekre vonatkozó politikák megerősítését, mivel a mezőgazdasági és állattenyésztési ágazat különösen fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás mérséklésében, az alkalmazkodás fenntartásában, valamint a sérülékenység csökkentésében, különösen a legelők megfelelő gondozásán keresztül;

| 10. | stratégiák kidolgozását irányozza elő az Európai Unió mezőgazdaságában megjelenő negatív hatások megelőzésére és enyhítésére, például:






  — | cselekvési terv a legsúlyosabban érintett területeken: új éghajlati viszonyokhoz alkalmazkodni képes növényfajok termesztése, mezőgazdasági munkák ütemtervének új körülményekhez igazítása; erdősítések, melegházak építése, mezőgazdasági vízforrások kezelése, szennyezet termőterületek környezetbaráttá tétele; |
| --- | --- | --- |

10.

stratégiák kidolgozását irányozza elő az Európai Unió mezőgazdaságában megjelenő negatív hatások megelőzésére és enyhítésére, például:

—

cselekvési terv a legsúlyosabban érintett területeken: új éghajlati viszonyokhoz alkalmazkodni képes növényfajok termesztése, mezőgazdasági munkák ütemtervének új körülményekhez igazítása; erdősítések, melegházak építése, mezőgazdasági vízforrások kezelése, szennyezet termőterületek környezetbaráttá tétele;

| — | másik szempont az, hogy tervet kell készíteni az éghajlatváltozást előidéző okok felszámolására, az energiabiztonság növelésével együtt elérhető alacsony CO2-kibocsátásra épülő globális gazdaság ösztönzésére; |
| --- | --- |

—

másik szempont az, hogy tervet kell készíteni az éghajlatváltozást előidéző okok felszámolására, az energiabiztonság növelésével együtt elérhető alacsony CO2-kibocsátásra épülő globális gazdaság ösztönzésére;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a dinitrogénoxid-kibocsátás csökkenthető a nitrogéntartalmú műtrágyák hatékonyabb felhasználásával (precíziós mezőgazdaság); hangsúlyozza továbbá, hogy a biogáztermelésből származó maradék biomasszával történő trágyázás lehetővé teszi a precíziós szervestrágyázást és ezáltal a kibocsátás mérséklését; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a dinitrogénoxid-kibocsátás csökkenthető a nitrogéntartalmú műtrágyák hatékonyabb felhasználásával (precíziós mezőgazdaság); hangsúlyozza továbbá, hogy a biogáztermelésből származó maradék biomasszával történő trágyázás lehetővé teszi a precíziós szervestrágyázást és ezáltal a kibocsátás mérséklését;

| 12. | kéri a haszonállatok takarmányozásával kapcsolatos kutatások megerősítését és a tenyésztett háziállatok genetikai alapú válogatását a metánkibocsátás csökkentése érdekében, azzal a feltétellel, hogy ezeket a hatásmérséklő intézkedéseket nem fogadják el, ha azok az állategészségügyet és az állatjólétet veszélyeztetik; kéri továbbá, hogy ezzel párhuzamosan indítsanak olyan felvilágosító programot, amely tájékoztatja a fogyasztókat vásárlási és étkezési szokásaiknak az éghajlatra gyakorolt hatásairól; |
| --- | --- |

12.

kéri a haszonállatok takarmányozásával kapcsolatos kutatások megerősítését és a tenyésztett háziállatok genetikai alapú válogatását a metánkibocsátás csökkentése érdekében, azzal a feltétellel, hogy ezeket a hatásmérséklő intézkedéseket nem fogadják el, ha azok az állategészségügyet és az állatjólétet veszélyeztetik; kéri továbbá, hogy ezzel párhuzamosan indítsanak olyan felvilágosító programot, amely tájékoztatja a fogyasztókat vásárlási és étkezési szokásaiknak az éghajlatra gyakorolt hatásairól;

| 13. | nyomatékosan kéri továbbá a növénytermesztés területén a növényi fajták és fajtanemesítések kutatásainak megerősítését és fokozását, annak érdekében, hogy az e változások által okozott kihívásoknak a növénytermesztési ágazat megfeleljen, különösen a megfelelő mennyiségű és minőségű alapanyag, ezáltal biztonságos élelmiszerellátás fenntartása tekintetében; úgy véli, hogy e kutatásoknak elsősorban a szárazsághoz és szélsőséges hőmérséklethez alkalmazkodó növényfajtákra és az ehhez kapcsolódó gazdálkodási technológiákra kell összpontosítania; hangsúlyozza továbbá, hogy ezek a fajok és technológiák egyes vidékek költséges és hatástalan öntözési rendszereivel szemben életképes megoldást jelentenek, és előnyük, hogy a helyi közösségek fokozott érdeklődéssel fogadják; |
| --- | --- |

13.

nyomatékosan kéri továbbá a növénytermesztés területén a növényi fajták és fajtanemesítések kutatásainak megerősítését és fokozását, annak érdekében, hogy az e változások által okozott kihívásoknak a növénytermesztési ágazat megfeleljen, különösen a megfelelő mennyiségű és minőségű alapanyag, ezáltal biztonságos élelmiszerellátás fenntartása tekintetében; úgy véli, hogy e kutatásoknak elsősorban a szárazsághoz és szélsőséges hőmérséklethez alkalmazkodó növényfajtákra és az ehhez kapcsolódó gazdálkodási technológiákra kell összpontosítania; hangsúlyozza továbbá, hogy ezek a fajok és technológiák egyes vidékek költséges és hatástalan öntözési rendszereivel szemben életképes megoldást jelentenek, és előnyük, hogy a helyi közösségek fokozott érdeklődéssel fogadják;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szerves trágyák optimális tárolása és termőföldön történő elhelyezése, valamint az ilyen ürülék anaerob digesztorokban történő feldolgozása jelentik pillanatnyilag a legígéretesebb technológiákat a metánkibocsátás (egyben megújuló energiaforrást is biztosítva) és a vegyi nitrogéntartalmú műtrágyáktól való függőség csökkentése céljából, elsősorban a jelentős állattenyésztő régiókban; e biogáz elősegíti az energetikailag önellátó mezőgazdaság kialakulását; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a szerves trágyák optimális tárolása és termőföldön történő elhelyezése, valamint az ilyen ürülék anaerob digesztorokban történő feldolgozása jelentik pillanatnyilag a legígéretesebb technológiákat a metánkibocsátás (egyben megújuló energiaforrást is biztosítva) és a vegyi nitrogéntartalmú műtrágyáktól való függőség csökkentése céljából, elsősorban a jelentős állattenyésztő régiókban; e biogáz elősegíti az energetikailag önellátó mezőgazdaság kialakulását;

| 15. | kiemeli ebben az összefüggésben annak szükségszerűségét, hogy a biogáztermelő trágyaerjesztőkből származó fermentált anyagokat a műtrágya helyett lehessen használni anélkül, hogy azok az „állati trágyák” kategóriájába tartoznának, ami által tovább csökkenthető a műtrágyahasználat; |
| --- | --- |

15.

kiemeli ebben az összefüggésben annak szükségszerűségét, hogy a biogáztermelő trágyaerjesztőkből származó fermentált anyagokat a műtrágya helyett lehessen használni anélkül, hogy azok az „állati trágyák” kategóriájába tartoznának, ami által tovább csökkenthető a műtrágyahasználat;

| 16. | kéri az adminisztráció egyszerűsítése, valamint a kutatási és fejlesztési erőfeszítések felgyorsítását a mezőgazdasági üzemekben megtalálható biomassza (mezőgazdasági vagy erdészeti hulladék), az állattenyésztésből származó biogáz, valamint az egyéb fenntartható agroüzemanyagok kiaknázása és felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

16.

kéri az adminisztráció egyszerűsítése, valamint a kutatási és fejlesztési erőfeszítések felgyorsítását a mezőgazdasági üzemekben megtalálható biomassza (mezőgazdasági vagy erdészeti hulladék), az állattenyésztésből származó biogáz, valamint az egyéb fenntartható agroüzemanyagok kiaknázása és felhasználása érdekében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a biomassza felhasználása során érvényesülnie kell a fenntarthatóság elvének; úgy véli, hogy ennek megfelelően a mezőgazdasági alapanyagok keletkezési helyéhez legközelebb eső felhasználási módokat kell ösztönözni, ezáltal csökkenthetők a szállításból eredő energiaveszteségek; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a biomassza felhasználása során érvényesülnie kell a fenntarthatóság elvének; úgy véli, hogy ennek megfelelően a mezőgazdasági alapanyagok keletkezési helyéhez legközelebb eső felhasználási módokat kell ösztönözni, ezáltal csökkenthetők a szállításból eredő energiaveszteségek;

| 18. | felhívja a figyelmet arra, hogy a biomassza fűtési célú felhasználása jelentős mértékben mérsékelheti az éghajlatváltozás káros következményeit; éppen ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak vidékfejlesztési támogatást azon vidéki közintézményeknek, amelyek bioenergia-alapúvá állítják át fűtési rendszerüket; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet arra, hogy a biomassza fűtési célú felhasználása jelentős mértékben mérsékelheti az éghajlatváltozás káros következményeit; éppen ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak vidékfejlesztési támogatást azon vidéki közintézményeknek, amelyek bioenergia-alapúvá állítják át fűtési rendszerüket;

| 19. | felhívja a figyelmet, hogy az IKT erőteljesebb igénybevétele révén javítható az előállítás egyes szakaszainak felügyelete, és optimizálható azok irányítása a termelésnek a termelőeszközök felhasználásához képest történő növelése érdekében, egyidejűleg pedig csökkenthető az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása és az energiafogyasztás; hangsúlyozza továbbá, hogy az IKT erőteljesebb igénybevétele, a gazdálkodók új technológiákkal kapcsolatos képzésére vonatkozó politikák integrálása, valamint a fiatal vállalkozók innovációjának és vállalkozásainak támogatása kulcsfontosságú kérdések, a gazdálkodás környezeti fenntarthatósága és az ágazat versenyképesebbé tétele szempontjából egyaránt. |
| --- | --- |

19.

felhívja a figyelmet, hogy az IKT erőteljesebb igénybevétele révén javítható az előállítás egyes szakaszainak felügyelete, és optimizálható azok irányítása a termelésnek a termelőeszközök felhasználásához képest történő növelése érdekében, egyidejűleg pedig csökkenthető az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása és az energiafogyasztás; hangsúlyozza továbbá, hogy az IKT erőteljesebb igénybevétele, a gazdálkodók új technológiákkal kapcsolatos képzésére vonatkozó politikák integrálása, valamint a fiatal vállalkozók innovációjának és vállalkozásainak támogatása kulcsfontosságú kérdések, a gazdálkodás környezeti fenntarthatósága és az ágazat versenyképesebbé tétele szempontjából egyaránt.

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Unió a mezőgazdasági termékek legnagyobb importőre, pedig az import az európai termelésnél magasabb karbonköltséggel jár, egyrészt a harmadik országokban hatályos, gyakran alacsonyabb szintű környezetvédelmi előírások, másrészt a nagy távolságokra történő szállítás kibocsátásai és az erdőirtás miatt; úgy véli, hogy a fogyasztókat célzott kommunikációs stratégia révén tájékoztatni kell a fenntartható mezőgazdasági termelésből származó, jó minőségű termékekből álló egészséges étrend előnyeiről, melynek szénmérlegét meg kell különböztetni az importált termékekétől; úgy véli továbbá, hogy méltányosan ellentételezni kell az európai termelők által a kibocsátások csökkentése érdekében tett erőfeszítéseket, valamint ösztönözni kell a helyi termelés diverzifikálását (többek között a növényi fehérjék termelésének Unióban való fejlesztése révén); |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az Unió a mezőgazdasági termékek legnagyobb importőre, pedig az import az európai termelésnél magasabb karbonköltséggel jár, egyrészt a harmadik országokban hatályos, gyakran alacsonyabb szintű környezetvédelmi előírások, másrészt a nagy távolságokra történő szállítás kibocsátásai és az erdőirtás miatt; úgy véli, hogy a fogyasztókat célzott kommunikációs stratégia révén tájékoztatni kell a fenntartható mezőgazdasági termelésből származó, jó minőségű termékekből álló egészséges étrend előnyeiről, melynek szénmérlegét meg kell különböztetni az importált termékekétől; úgy véli továbbá, hogy méltányosan ellentételezni kell az európai termelők által a kibocsátások csökkentése érdekében tett erőfeszítéseket, valamint ösztönözni kell a helyi termelés diverzifikálását (többek között a növényi fehérjék termelésének Unióban való fejlesztése révén);

| 21. | támogatja ebben az összefüggésben az „uniós származási hely” önkéntes feltüntetését azoknál a termékeknél, amelyek teljes egészében az Európai Unióból származnak; |
| --- | --- |

21.

támogatja ebben az összefüggésben az „uniós származási hely” önkéntes feltüntetését azoknál a termékeknél, amelyek teljes egészében az Európai Unióból származnak;

| 22. | sürgeti a harmadik országokból származó import ellenőrzésére irányuló hatékony mechanizmusok kialakítását, továbbá az európai termelők által az éghajlatváltozás elleni küzdelem során teljesítendő és a harmadik országokból származó importtal szemben támasztott követelmények teljes viszonossága mellett érvel, annak érdekében, hogy ne csökkenjen a közösségi termelés versenyképessége; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a harmadik országokból származó import ellenőrzésére irányuló hatékony mechanizmusok kialakítását, továbbá az európai termelők által az éghajlatváltozás elleni küzdelem során teljesítendő és a harmadik országokból származó importtal szemben támasztott követelmények teljes viszonossága mellett érvel, annak érdekében, hogy ne csökkenjen a közösségi termelés versenyképessége;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak beruházásokat kell eszközölnie a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás fejlesztésére irányuló politika terén annak érdekében, hogy hozzá tudjon járulni az új gyakorlatok terjesztéséhez, és elő tudja mozdítani a fenntartható mezőgazdaságot szerte a világban; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak beruházásokat kell eszközölnie a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás fejlesztésére irányuló politika terén annak érdekében, hogy hozzá tudjon járulni az új gyakorlatok terjesztéséhez, és elő tudja mozdítani a fenntartható mezőgazdaságot szerte a világban;

Az európai mezőgazdaságnak a globális felmelegedés következményeihez való alkalmazkodását szolgáló intézkedések

| 24. | hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdaság alkalmazkodik, és továbbra is alkalmazkodnia kell a folyamatban lévő éghajlati változások következményeihez, és fel kell készülnie azokra a hatásokra, amelyeket e változások gyakorolnak majd az Unió számos régiójára; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdaság alkalmazkodik, és továbbra is alkalmazkodnia kell a folyamatban lévő éghajlati változások következményeihez, és fel kell készülnie azokra a hatásokra, amelyeket e változások gyakorolnak majd az Unió számos régiójára;

| 25. | úgy véli, hogy ilyen körülmények között az Uniónak egységes, a mezőgazdaságnak az eljövendő két különböző fajtájú éghajlati zavarhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiát kell kidolgoznia:






  — | egyrészt az átlagos globális felmelegedéshez; |
| --- | --- | --- |

25.

úgy véli, hogy ilyen körülmények között az Uniónak egységes, a mezőgazdaságnak az eljövendő két különböző fajtájú éghajlati zavarhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiát kell kidolgoznia:

—

egyrészt az átlagos globális felmelegedéshez;

| — | másrészt az időjárási viszonyok fokozottabb változékonyságához, ami a szélsőséges események megsokszorozódásában nyilvánul meg; |
| --- | --- |

—

másrészt az időjárási viszonyok fokozottabb változékonyságához, ami a szélsőséges események megsokszorozódásában nyilvánul meg;

| 26. | úgy véli, hogy a KAP-nak fenntarthatóbb módón és hatékonyabban kell összpontosítania az erőforrás-gazdálkodásra, és ezt figyelembe kell venni a KAP küszöbön álló reformja során, többek között az alábbiak szerint:






  — | a vízforrások optimális felhasználása (hatékonyabb öntözőrendszerek, újrahasznosított víz felhasználása, víztakarékossági eljárások alkalmazása a szántókon, dombvidéki víztározók stb.); víztározók a hegyekben, stb.), a felhasználók felelősségének fokozása; |
| --- | --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a KAP-nak fenntarthatóbb módón és hatékonyabban kell összpontosítania az erőforrás-gazdálkodásra, és ezt figyelembe kell venni a KAP küszöbön álló reformja során, többek között az alábbiak szerint:

—

a vízforrások optimális felhasználása (hatékonyabb öntözőrendszerek, újrahasznosított víz felhasználása, víztakarékossági eljárások alkalmazása a szántókon, dombvidéki víztározók stb.); víztározók a hegyekben, stb.), a felhasználók felelősségének fokozása;

| — | a szárazsághoz és a betegségekhez alkalmazkodó, különösen a szélsőséges viszonyokkal szembeni tűrőképességük miatt kiválasztott fajták és vetésforgó megválasztása; |
| --- | --- |

—

a szárazsághoz és a betegségekhez alkalmazkodó, különösen a szélsőséges viszonyokkal szembeni tűrőképességük miatt kiválasztott fajták és vetésforgó megválasztása;

| — | talajvédelem a víz és a szél által okozott erózióval szemben (biztosítva a talaj szervesanyag-tartalmát); |
| --- | --- |

—

talajvédelem a víz és a szél által okozott erózióval szemben (biztosítva a talaj szervesanyag-tartalmát);

| — | fasorok, sövények vagy erdős területek ültetése a táblák szélén a víz visszatartása, az elfolyás korlátozása, a szél elleni védelem érdekében, valamint azzal a céllal, hogy búvóhelyet nyújtson a növénytermesztést segítő állatoknak, például a beporzást végző rovaroknak; |
| --- | --- |

—

fasorok, sövények vagy erdős területek ültetése a táblák szélén a víz visszatartása, az elfolyás korlátozása, a szél elleni védelem érdekében, valamint azzal a céllal, hogy búvóhelyet nyújtson a növénytermesztést segítő állatoknak, például a beporzást végző rovaroknak;

| — | a legelők megőrzése és az állattenyésztés támogatása a legelőkön; |
| --- | --- |

—

a legelők megőrzése és az állattenyésztés támogatása a legelőkön;

| — | a betegségek felügyeletére és ellenőrzésére; ennek keretében szükségesnek tűnik a betegségek megjelenésének és újbóli megjelenésének nyomon követésére szolgáló nemzeti, majd európai eszközök létrehozása; |
| --- | --- |

—

a betegségek felügyeletére és ellenőrzésére; ennek keretében szükségesnek tűnik a betegségek megjelenésének és újbóli megjelenésének nyomon követésére szolgáló nemzeti, majd európai eszközök létrehozása;

| — | a rovarkártevők felügyeletére és ellenőrzésére; ennek keretében ki kell dolgozni az invazivitási potenciál nyomon követését és az egészségügyi megfelelési intézkedéseket (fokozott ellenőrzések a határokon és az érzékeny helyeken, például a csemetekertekben és a repülőtereken, biológiai biztonsági intézkedések); |
| --- | --- |

—

a rovarkártevők felügyeletére és ellenőrzésére; ennek keretében ki kell dolgozni az invazivitási potenciál nyomon követését és az egészségügyi megfelelési intézkedéseket (fokozott ellenőrzések a határokon és az érzékeny helyeken, például a csemetekertekben és a repülőtereken, biológiai biztonsági intézkedések);

| — | a károsodott területek helyreállítása; |
| --- | --- |

—

a károsodott területek helyreállítása;

| — | a klimatikus változásokhoz alkalmazkodó erdők fenntartása és az erdőtüzek megelőzését célzó erdőgazdálkodás; |
| --- | --- |

—

a klimatikus változásokhoz alkalmazkodó erdők fenntartása és az erdőtüzek megelőzését célzó erdőgazdálkodás;

| 27. | hangsúlyozza, hogy szükséges lehet a rosszabb termőhelyi adottságokkal rendelkező, korábban ártéri jellegű, de később lecsapolt területeken a vízgazdálkodás, beleértve a folyószabályozások újragondolása, az erre alkalmas ártéri területek revitalizálása, és a korábbi ártéri erdők újratelepítése; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy szükséges lehet a rosszabb termőhelyi adottságokkal rendelkező, korábban ártéri jellegű, de később lecsapolt területeken a vízgazdálkodás, beleértve a folyószabályozások újragondolása, az erre alkalmas ártéri területek revitalizálása, és a korábbi ártéri erdők újratelepítése;

Az európai mezőgazdasági modellt érintő kihatások

| 28. | hangsúlyozza, hogy a KAP-nak hozzá kell járulnia, hogy a mezőgazdaság fenntarthatóbbá váljon, ezzel egyidejűleg pedig növekedjen a termés, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy a globális felmelegedés az egész világban, így Európában is veszélyeztetheti a termelési és élelmezési kapacitásokat; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a KAP-nak hozzá kell járulnia, hogy a mezőgazdaság fenntarthatóbbá váljon, ezzel egyidejűleg pedig növekedjen a termés, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy a globális felmelegedés az egész világban, így Európában is veszélyeztetheti a termelési és élelmezési kapacitásokat;

| 29. | úgy véli ugyanakkor, hogy a KAP-nak olyan pénzügyi eszközökkel kell ösztönöznie a tagállamok helyi hatóságait az intézkedések megtételére, mint például a következők:






  — | a termelési és védelmi teljesítmény javítása a szárazságtól és sivatagosodástól vagy áradásoktól sújtott természetes ökorendszerekben, mezőgazdasági kultúrákban és más eszközök előállításában; |
| --- | --- | --- |

29.

úgy véli ugyanakkor, hogy a KAP-nak olyan pénzügyi eszközökkel kell ösztönöznie a tagállamok helyi hatóságait az intézkedések megtételére, mint például a következők:

—

a termelési és védelmi teljesítmény javítása a szárazságtól és sivatagosodástól vagy áradásoktól sújtott természetes ökorendszerekben, mezőgazdasági kultúrákban és más eszközök előállításában;

| — | az idővel hatástalanná vált víz- talaj- és növénygazdálkodás gyakorlatának javítása; |
| --- | --- |

—

az idővel hatástalanná vált víz- talaj- és növénygazdálkodás gyakorlatának javítása;

| — | a szárazság sújtotta és/vagy terméketlenné váló területeken élő növényfajták és állatfajok azonosítását, nemesítését és elősegítését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

—

a szárazság sújtotta és/vagy terméketlenné váló területeken élő növényfajták és állatfajok azonosítását, nemesítését és elősegítését célzó intézkedések;

| — | a megelőző intézkedések továbbfejlesztése; |
| --- | --- |

—

a megelőző intézkedések továbbfejlesztése;

| 30. | rámutat, hogy az éghajlatváltozásnak a mezőgazdaságra gyakorolt következményei azonnaliak és aránytalanul kedvezőtlenek, és emiatt a mezőgazdaság elsőbbséget igényel a éghajlatváltozás következményeinek enyhítését célzó intézkedések kidolgozása során; |
| --- | --- |

30.

rámutat, hogy az éghajlatváltozásnak a mezőgazdaságra gyakorolt következményei azonnaliak és aránytalanul kedvezőtlenek, és emiatt a mezőgazdaság elsőbbséget igényel a éghajlatváltozás következményeinek enyhítését célzó intézkedések kidolgozása során;

| 31. | úgy véli, hogy a KAP állapotfelmérésében hivatkozott „új kihívásokat”, vagyis az éghajlatváltozást, a vízgazdálkodást, a megújuló energiaforrásokat és a biodiverzitást meg kell ismételni, valamint a talaj minőségének és funkcióinak (szénmegkötés, vízvisszatartási képesség és ásványi anyagok, biológiai élet ...), tiszteletben tartását és javítását hozzá kell adni ezekhez a kihívásokhoz, mivel ezek mind a jövő generációit érintő fontos kérdések, ezért a jövőbeli KAP-ban ezeket fokozottan figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a KAP állapotfelmérésében hivatkozott „új kihívásokat”, vagyis az éghajlatváltozást, a vízgazdálkodást, a megújuló energiaforrásokat és a biodiverzitást meg kell ismételni, valamint a talaj minőségének és funkcióinak (szénmegkötés, vízvisszatartási képesség és ásványi anyagok, biológiai élet ...), tiszteletben tartását és javítását hozzá kell adni ezekhez a kihívásokhoz, mivel ezek mind a jövő generációit érintő fontos kérdések, ezért a jövőbeli KAP-ban ezeket fokozottan figyelembe kell venni;

| 32. | megállapítja, hogy a jelenlegi kereszt-megfelelési rendszer – amelynek a célja, hogy a mezőgazdasági termelők az állatjólét, állategészség és környezetvédelem tekintetében rendkívül magas szabványoknak feleljenek meg – problémás a termelők számára és jelenlegi formájában talán nem a legjobb módja a kívánt eredmény elérésének; a KAP következő reformja tekintetében felszólít arra, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a fenntarthatóbb és hatékonyabb termelési modellekre, szem előtt tartva azt, hogy ezekhez állami finanszírozáshoz van szükség annak érdekében, hogy a gazdálkodók az egész társadalom hasznára tett szolgáltatások (vidéki területek karbantartása, biodiverzitás megőrzése, karbonbefogás és élelmezésbiztonság) nyújtásából eredő többletköltségeit ellentételezzék; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a jelenlegi kereszt-megfelelési rendszer – amelynek a célja, hogy a mezőgazdasági termelők az állatjólét, állategészség és környezetvédelem tekintetében rendkívül magas szabványoknak feleljenek meg – problémás a termelők számára és jelenlegi formájában talán nem a legjobb módja a kívánt eredmény elérésének; a KAP következő reformja tekintetében felszólít arra, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a fenntarthatóbb és hatékonyabb termelési modellekre, szem előtt tartva azt, hogy ezekhez állami finanszírozáshoz van szükség annak érdekében, hogy a gazdálkodók az egész társadalom hasznára tett szolgáltatások (vidéki területek karbantartása, biodiverzitás megőrzése, karbonbefogás és élelmezésbiztonság) nyújtásából eredő többletköltségeit ellentételezzék;

| 33. | elismeri, hogy a KAP-nak a világon élenjáró normákat kell kitűznie a környezetvédelem terén; rámutat arra, hogy ez olyan költségszintet jelent, amely a piacból nem térül meg, bár annak egy részét közjavak nyújtásának lehet tekinteni, továbbá hogy az európai termelőknek védelemre van szükségük az olyan harmadik országokból származó termékekkel szembeni versenyben, amelyek nem teljesítik az EU környezetvédelmi normáit; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy a KAP-nak a világon élenjáró normákat kell kitűznie a környezetvédelem terén; rámutat arra, hogy ez olyan költségszintet jelent, amely a piacból nem térül meg, bár annak egy részét közjavak nyújtásának lehet tekinteni, továbbá hogy az európai termelőknek védelemre van szükségük az olyan harmadik országokból származó termékekkel szembeni versenyben, amelyek nem teljesítik az EU környezetvédelmi normáit;

| 34. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás rákényszeríti az Uniót az agrárpolitikai modell elfogadására; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a KAP 2013 utáni reformjáról szóló közleményében a KAP valamennyi célkitűzésével összhangban támogasson fenntarthatóbb és hatékonyabb mezőgazdasági modellt, melynek célja az elégséges, biztonságos és a környezeti egyensúlyt jobban tiszteletben tartó élelmiszerek előállítása; egy ilyen modellt igazságos és jogszerű termelési támogatási rendszerre kell alapozni és a gazdálkodói szakma szerepét is erősítenie kell; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozás rákényszeríti az Uniót az agrárpolitikai modell elfogadására; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a KAP 2013 utáni reformjáról szóló közleményében a KAP valamennyi célkitűzésével összhangban támogasson fenntarthatóbb és hatékonyabb mezőgazdasági modellt, melynek célja az elégséges, biztonságos és a környezeti egyensúlyt jobban tiszteletben tartó élelmiszerek előállítása; egy ilyen modellt igazságos és jogszerű termelési támogatási rendszerre kell alapozni és a gazdálkodói szakma szerepét is erősítenie kell;

| 35. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy az európai mezőgazdaság a jövőben hozzájáruljon a az élelmiszerbiztonsághoz és az éghajlatvédelemhez, feltétlenül szükséges egy nagyra törő KAP fenntartása, különös tekintettel a közösségi költségvetésből finanszírozott közvetlen kifizetések, illetve az egyszerűsített és igazságosabb kifizetések rendszerére az EU egészében; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy ahhoz, hogy az európai mezőgazdaság a jövőben hozzájáruljon a az élelmiszerbiztonsághoz és az éghajlatvédelemhez, feltétlenül szükséges egy nagyra törő KAP fenntartása, különös tekintettel a közösségi költségvetésből finanszírozott közvetlen kifizetések, illetve az egyszerűsített és igazságosabb kifizetések rendszerére az EU egészében;

| 36. | kiemeli a fejlesztési alap létrehozásának és állandó biztosításának fontosságát az alternatív gazdasági tevékenységekben, amelyek a helyi közösségeknek a szárazság és/vagy természeti források hiányától sújtott mezőgazdasági termeléstől való függőségét képesek csökkenteni; az alternatív gazdasági tevékenységekhez szükséges feltételek biztosítása meghatározza az európai támogatási alaphoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

36.

kiemeli a fejlesztési alap létrehozásának és állandó biztosításának fontosságát az alternatív gazdasági tevékenységekben, amelyek a helyi közösségeknek a szárazság és/vagy természeti források hiányától sújtott mezőgazdasági termeléstől való függőségét képesek csökkenteni; az alternatív gazdasági tevékenységekhez szükséges feltételek biztosítása meghatározza az európai támogatási alaphoz való hozzáférést;

| 37. | kiemeli a helyi igényekhez igazodó integrált vidékfejlesztési tervek fontosságát, a termőterületek kihasználtságának javítása révén, a változó környezeti körülményekhez (tartós szárazság, földcsuszamlások, áradások stb.) való alkalmazkodás céljából, helyi szinten az újrahasznosítható termékek forgalmazása és az ilyen szolgáltatások nyújtása révén; |
| --- | --- |

37.

kiemeli a helyi igényekhez igazodó integrált vidékfejlesztési tervek fontosságát, a termőterületek kihasználtságának javítása révén, a változó környezeti körülményekhez (tartós szárazság, földcsuszamlások, áradások stb.) való alkalmazkodás céljából, helyi szinten az újrahasznosítható termékek forgalmazása és az ilyen szolgáltatások nyújtása révén;

| 38. | kéri továbbá a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan új támogatási rendszerek lehetőségét, amelyek előmozdítják a mezőgazdaság CO2-csökkentéshez való olyan hozzájárulásait, mint a szén-dioxid talajban történő megkötése és a mezőgazdasági biomassza felhasználása, valamint a földterületek olyan mezőgazdasági hasznosítását támogatják, amelyek pozitív hatást fejtenek ki az éghajlatváltozás terén; |
| --- | --- |

38.

kéri továbbá a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan új támogatási rendszerek lehetőségét, amelyek előmozdítják a mezőgazdaság CO2-csökkentéshez való olyan hozzájárulásait, mint a szén-dioxid talajban történő megkötése és a mezőgazdasági biomassza felhasználása, valamint a földterületek olyan mezőgazdasági hasznosítását támogatják, amelyek pozitív hatást fejtenek ki az éghajlatváltozás terén;

| 39. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Bizottság pontosan mérje fel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás költségeit; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Bizottság pontosan mérje fel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás költségeit;

| 40. | úgy véli, hogy meg kell erősíteni és hozzá kell igazítani a kockázat- és válságkezelési eszközöket a piacok növekvő volatilitásához és a kialakuló éghajlati kockázatokhoz; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy meg kell erősíteni és hozzá kell igazítani a kockázat- és válságkezelési eszközöket a piacok növekvő volatilitásához és a kialakuló éghajlati kockázatokhoz;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az éghajlati kihívás és a befektetések nagysága fényében, hogy a mezőgazdaság és erdőgazdaság világának hozzá kell járulnia a fenntarthatóbb termelési módokra való áttéréshez, illetve hogy erős, megfelelő költségvetéssel rendelkező KAP-ot kell fenntartani 2013 után is; megjegyzi, hogy új és további pénzügyi forrásokat kell biztosítani a különféle agrárágazatokban az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás tekintetében konkrét eredmények elérésére képes korszerű és innovatív technológiák és rendszerek elterjedésének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az éghajlati kihívás és a befektetések nagysága fényében, hogy a mezőgazdaság és erdőgazdaság világának hozzá kell járulnia a fenntarthatóbb termelési módokra való áttéréshez, illetve hogy erős, megfelelő költségvetéssel rendelkező KAP-ot kell fenntartani 2013 után is; megjegyzi, hogy új és további pénzügyi forrásokat kell biztosítani a különféle agrárágazatokban az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás tekintetében konkrét eredmények elérésére képes korszerű és innovatív technológiák és rendszerek elterjedésének ösztönzése érdekében;

| 42. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a KAP nem az éghajlatra vonatkozó európai politika, mégis alapot nyújthat eredményes eszközök és ösztönzők bevezetéséhez az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, amelyről nem szabad megfeledkeznünk az EU költségvetéséről szóló jövőbeni vitákban sem; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a KAP nem az éghajlatra vonatkozó európai politika, mégis alapot nyújthat eredményes eszközök és ösztönzők bevezetéséhez az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, amelyről nem szabad megfeledkeznünk az EU költségvetéséről szóló jövőbeni vitákban sem;

| 43. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak meg kell tartania vezető szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, amelyet nem szabad a második helyre sorolni a jelenlegi gazdasági nehézségek miatt; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak meg kell tartania vezető szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, amelyet nem szabad a második helyre sorolni a jelenlegi gazdasági nehézségek miatt;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak olyan mezőgazdasági fejlesztési és finanszírozási politikákra van szüksége, amelyek garantálják az élelmiszerek biztonságosságát és jó minőségét; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak olyan mezőgazdasági fejlesztési és finanszírozási politikákra van szüksége, amelyek garantálják az élelmiszerek biztonságosságát és jó minőségét;

*

* *

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 282. E, 2008.11.6., 281. o.

(2)  HL C 66. E, 2009.3.20., 29. o.

(3)  HL C 67. E, 2010.3.18., 44. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0130.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0089.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/40

---

2010. május 5., szerdaGazdálkodás a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken: állapotfelmérés

P7_TA(2010)0132

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Mezőgazdaság természeti hátrányokkal sújtott területeken: különleges vizsgálat (2009/2156(INI))

2011/C 81 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az EU működéséről szóló szerződés 39. cikkére,

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken gazdálkodó termelőknek nyújtott támogatás hatékonyabb elosztásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0161,

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. december 17-én benyújtott véleményére a Bizottság közleményéről,

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0056/2010),

| A. | mivel 54 %-kal az EU mezőgazdasági felhasználású területének több mint felét hátrányos helyzetűként sorolják be, |
| --- | --- |

A.

mivel 54 %-kal az EU mezőgazdasági felhasználású területének több mint felét hátrányos helyzetűként sorolják be,

| B. | mivel eltérő mértékben, de valamennyi tagállamban van hátrányos helyzetűként megjelölt terület, |
| --- | --- |

B.

mivel eltérő mértékben, de valamennyi tagállamban van hátrányos helyzetűként megjelölt terület,

| C. | mivel a hegyi területek (beleértve a 62-ik szélességi körtől északra fekvő sarkköri területeket, amelyek szintén hegyi területnek tekintendők), a mezőgazdasági hasznosítású terület mintegy 16 %-át teszik ki, míg a mezőgazdasági hasznosítású területek 35 %-át sorolják a „köztes hátrányos helyzetű területek” közé, |
| --- | --- |

C.

mivel a hegyi területek (beleértve a 62-ik szélességi körtől északra fekvő sarkköri területeket, amelyek szintén hegyi területnek tekintendők), a mezőgazdasági hasznosítású terület mintegy 16 %-át teszik ki, míg a mezőgazdasági hasznosítású területek 35 %-át sorolják a „köztes hátrányos helyzetű területek” közé,

| D. | mivel e „köztes hátrányos helyzetű területek” besorolását a tagállamok számos különböző kritérium alapján végzik, ami az Európai Számvevőszék véleménye (1) szerint bánásmódbeli különbségekhez vezethet, |
| --- | --- |

D.

mivel e „köztes hátrányos helyzetű területek” besorolását a tagállamok számos különböző kritérium alapján végzik, ami az Európai Számvevőszék véleménye (1) szerint bánásmódbeli különbségekhez vezethet,

| E. | mivel az e területeken működő gazdálkodások csak kis hányada részesül kompenzációs kifizetésekben és e kifizetések mértéke tagállamonként jelentősen eltér (2), |
| --- | --- |

E.

mivel az e területeken működő gazdálkodások csak kis hányada részesül kompenzációs kifizetésekben és e kifizetések mértéke tagállamonként jelentősen eltér (2),

| F. | mivel a 2005. szeptember 20-i, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésében, illetve 50. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott hegyi területek és specifikus hátránnyal sújtott területek tekintetében egyértelmű és kétségtelen kritériumok léteznek, így az Európai Számvevőszék nem helytelenítette e területek besorolását és ezeket a jelenlegi bizottsági közlemény sem érinti, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2005. szeptember 20-i, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésében, illetve 50. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott hegyi területek és specifikus hátránnyal sújtott területek tekintetében egyértelmű és kétségtelen kritériumok léteznek, így az Európai Számvevőszék nem helytelenítette e területek besorolását és ezeket a jelenlegi bizottsági közlemény sem érinti,

| G. | mivel a legkülső régiókban uralkodó különleges helyzet különleges eljárások végrehajtását kívánja meg, |
| --- | --- |

G.

mivel a legkülső régiókban uralkodó különleges helyzet különleges eljárások végrehajtását kívánja meg,

| H. | mivel a hátrányos helyzetű területeknek nyújtott támogatás alapvető eleme a közös agrárpolitika második pillére, vagyis a vidékfejlesztési politika szempontjából, és következésképpen a vita középpontjában nem szabadna sem a regionális politika célkitűzéseinek, sem az EMVA-finanszírozás újraelosztásának állnia, |
| --- | --- |

H.

mivel a hátrányos helyzetű területeknek nyújtott támogatás alapvető eleme a közös agrárpolitika második pillére, vagyis a vidékfejlesztési politika szempontjából, és következésképpen a vita középpontjában nem szabadna sem a regionális politika célkitűzéseinek, sem az EMVA-finanszírozás újraelosztásának állnia,

| I. | mivel a hátrányos helyzetű területek támogatására vonatkozó jogalkotás reformja és az 1698/2005/EK rendelet elfogadásának eredményeként a korábbi „köztes hátrányos területek” kategóriát megszüntették, és a jogosult területeket „jelentős természeti hátrány által sújtott”, |
| --- | --- |

I.

mivel a hátrányos helyzetű területek támogatására vonatkozó jogalkotás reformja és az 1698/2005/EK rendelet elfogadásának eredményeként a korábbi „köztes hátrányos területek” kategóriát megszüntették, és a jogosult területeket „jelentős természeti hátrány által sújtott”,

| J. | mivel a 2005-ös reform előtt néhány tagállamban használatos társadalmi-gazdasági kritériumokat már nem szabad a „természeti hátrányokkal” küzdő területek meghatározásához fő kritériumként használni, de továbbra is felhasználhatók az olyan „specifikus hátrányokkal” küzdő területek meghatározásához, amelyek az 1698/2005/EK rendelet 50. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint támogatásban részesülnek, |
| --- | --- |

J.

mivel a 2005-ös reform előtt néhány tagállamban használatos társadalmi-gazdasági kritériumokat már nem szabad a „természeti hátrányokkal” küzdő területek meghatározásához fő kritériumként használni, de továbbra is felhasználhatók az olyan „specifikus hátrányokkal” küzdő területek meghatározásához, amelyek az 1698/2005/EK rendelet 50. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint támogatásban részesülnek,

| K. | mivel nemzeti és regionális vidékfejlesztési programjaik kidolgozása során a tagállamok tágas mozgástérrel rendelkeznek, annak érdekében, hogy sajátos regionális helyzetükhöz igazított, kiegyensúlyozott intézkedések sorát hozhassák, és mivel a tagállamok feladata a hátrányos helyzetű területeikre irányuló megfelelő intézkedések programjaikon belüli bemutatása, |
| --- | --- |

K.

mivel nemzeti és regionális vidékfejlesztési programjaik kidolgozása során a tagállamok tágas mozgástérrel rendelkeznek, annak érdekében, hogy sajátos regionális helyzetükhöz igazított, kiegyensúlyozott intézkedések sorát hozhassák, és mivel a tagállamok feladata a hátrányos helyzetű területeikre irányuló megfelelő intézkedések programjaikon belüli bemutatása,

| L. | mivel a javasolt nyolc biofizikai kritérium esetleg nem bizonyul elégségesnek, a terület 66 %-os határértékét pedig esetleg nem minden esetben találják alkalmasnak a valós hátrány olyan meghatározására, amely tiszteletben tartja az EU vidéki területeinek nagy diverzitását; mivel a termesztett növények, a termőföldfajták kombinációja, a talaj nedvességtartalma és az éghajlat többek között olyan tényezők, amelyek megfelelők egy adott terület valós hátrányainak meghatározásához, |
| --- | --- |

L.

mivel a javasolt nyolc biofizikai kritérium esetleg nem bizonyul elégségesnek, a terület 66 %-os határértékét pedig esetleg nem minden esetben találják alkalmasnak a valós hátrány olyan meghatározására, amely tiszteletben tartja az EU vidéki területeinek nagy diverzitását; mivel a termesztett növények, a termőföldfajták kombinációja, a talaj nedvességtartalma és az éghajlat többek között olyan tényezők, amelyek megfelelők egy adott terület valós hátrányainak meghatározásához,

| 1. | hangsúlyozza a hátrányos helyzetű területeknek nyújtott megfelelő kompenzációs kifizetések fontosságát, amely nélkülözhetetlen eszköze a nagyértékű közjavak, például e régiókban a megművelt földterületek fenntartásának biztosítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy különösen a hátrányos helyzetű területek a megművelt földterület, a biodiverzitás megőrzése és a környezeti javak, továbbá a vidéki foglalkoztatás és a vidéki közösségek vitalitása vonatkozásában gyakran magas értéket képviselnek; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a hátrányos helyzetű területeknek nyújtott megfelelő kompenzációs kifizetések fontosságát, amely nélkülözhetetlen eszköze a nagyértékű közjavak, például e régiókban a megművelt földterületek fenntartásának biztosítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy különösen a hátrányos helyzetű területek a megművelt földterület, a biodiverzitás megőrzése és a környezeti javak, továbbá a vidéki foglalkoztatás és a vidéki közösségek vitalitása vonatkozásában gyakran magas értéket képviselnek;

| 2. | felismeri, hogy egyedülálló helyzetüknél fogva a hátrányos helyzetű régióknak fontos szerepük van a környezeti előnyök szolgáltatásában és a táj fenntartásában és hangsúlyozza, hogy az ezen intézkedés keretében eszközölt kifizetéseknek e cél elérését kellene megkísérelniük; |
| --- | --- |

2.

felismeri, hogy egyedülálló helyzetüknél fogva a hátrányos helyzetű régióknak fontos szerepük van a környezeti előnyök szolgáltatásában és a táj fenntartásában és hangsúlyozza, hogy az ezen intézkedés keretében eszközölt kifizetéseknek e cél elérését kellene megkísérelniük;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EKSz. kohéziós politikáról szóló 158. cikke a Lisszaboni Szerződés által megreformált formájában különös figyelmet szentel a természeti hátrányokkal rendelkező régióknak; sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen átfogó stratégiát az e területek kezelésében a tagállamok között tapasztalható különbségek leküzdésére, és mozdítson elő integrált stratégiát, amely figyelembe veszi a specifikus nemzeti és regionális tulajdonságokat; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EKSz. kohéziós politikáról szóló 158. cikke a Lisszaboni Szerződés által megreformált formájában különös figyelmet szentel a természeti hátrányokkal rendelkező régióknak; sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen átfogó stratégiát az e területek kezelésében a tagállamok között tapasztalható különbségek leküzdésére, és mozdítson elő integrált stratégiát, amely figyelembe veszi a specifikus nemzeti és regionális tulajdonságokat;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a természeti hátrányokkal sújtott területeknek nyújtott támogatás célja annak biztosítása, hogy a mezőgazdaság hatékony és többfunkciós formája széles körben és állandóan megmaradjon, ezáltal megtartva a vidéket élettel teli gazdasági területként és lakóhelyként; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a természeti hátrányokkal sújtott területeknek nyújtott támogatás célja annak biztosítása, hogy a mezőgazdaság hatékony és többfunkciós formája széles körben és állandóan megmaradjon, ezáltal megtartva a vidéket élettel teli gazdasági területként és lakóhelyként;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a hátrányos helyzetű területeket nem csupán a tápláló élelmiszerek előállítása céljából, de az e területek általános gazdasági fejlődéséhez, az életminőség javításához, valamint a demográfiai és társadalmi stabilitáshoz nyújtott hozzájárulására való tekintettel kell kihasználni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a hátrányos helyzetű területeket nem csupán a tápláló élelmiszerek előállítása céljából, de az e területek általános gazdasági fejlődéséhez, az életminőség javításához, valamint a demográfiai és társadalmi stabilitáshoz nyújtott hozzájárulására való tekintettel kell kihasználni;

| 6. | Ebben az értelemben felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a természeti hátrányokkal sújtott területek új besorolásának társadalmi implikációit is; |
| --- | --- |

6.

Ebben az értelemben felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a természeti hátrányokkal sújtott területek új besorolásának társadalmi implikációit is;

| 7. | rámutat, hogy a mezőgazdasági-természetvédelmi intézkedésekkel ellentétben a hátrányos helyzetű területek kompenzációs kifizetései tekintetében nem szabad a termőföld kihasználásának módszereire vonatkozó további kritériumokat alkalmazni, amely túlmutatna a kölcsönös megfelelés követelményein; emlékeztet arra, hogy a hátrányos helyzetű területekre vonatkozó rendszernek alapvetően kompenzációt kell nyújtania a földkezelőként is dolgozó gazdálkodóknak, akik jelentős természeti hátrányokkal dolgoznak, amit a piac mint olyat nem kompenzál; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy a mezőgazdasági-természetvédelmi intézkedésekkel ellentétben a hátrányos helyzetű területek kompenzációs kifizetései tekintetében nem szabad a termőföld kihasználásának módszereire vonatkozó további kritériumokat alkalmazni, amely túlmutatna a kölcsönös megfelelés követelményein; emlékeztet arra, hogy a hátrányos helyzetű területekre vonatkozó rendszernek alapvetően kompenzációt kell nyújtania a földkezelőként is dolgozó gazdálkodóknak, akik jelentős természeti hátrányokkal dolgoznak, amit a piac mint olyat nem kompenzál;

| 8. | hangsúlyozza mindazonáltal, hogy a hátrányos helyzetű területekkel kapcsolatos kifizetéseket a föld aktív megműveléséhez, illetve az élelmiszer-termeléshez vagy a közvetlenül ahhoz tartozó tevékenységekhez kell kötni; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza mindazonáltal, hogy a hátrányos helyzetű területekkel kapcsolatos kifizetéseket a föld aktív megműveléséhez, illetve az élelmiszer-termeléshez vagy a közvetlenül ahhoz tartozó tevékenységekhez kell kötni;

| 9. | úgy véli, hogy a Bizottság által javasolt nyolc biofizikai kritérium alapjában véve alkalmas lehet a természeti hátrányok által sújtott területek bizonyos fokig történő meghatározására; hangsúlyozza azonban, hogy a kritériumok nem feltétlenül használhatók minden esetben a természeti hátrányoktól sújtott területek objektív meghatározására; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a Bizottság által javasolt nyolc biofizikai kritérium alapjában véve alkalmas lehet a természeti hátrányok által sújtott területek bizonyos fokig történő meghatározására; hangsúlyozza azonban, hogy a kritériumok nem feltétlenül használhatók minden esetben a természeti hátrányoktól sújtott területek objektív meghatározására;

| 10. | elismeri mindazonáltal, hogy a szigorú és csak biofizikai kritériumok nem biztos, hogy megfelelőek Európa minden részére, és esetleg nemkívánt következményekhez vezethetnek a kritériumoknak megfelelő területek szempontjából; ezért azt javasolja, hogy a társadalmi-gazdasági kritériumokat, például a piacoktól való távolságot, a szolgáltatások hiányát és az elnéptelenedést ismételten meg kell vizsgálni tisztán objektív alapon; |
| --- | --- |

10.

elismeri mindazonáltal, hogy a szigorú és csak biofizikai kritériumok nem biztos, hogy megfelelőek Európa minden részére, és esetleg nemkívánt következményekhez vezethetnek a kritériumoknak megfelelő területek szempontjából; ezért azt javasolja, hogy a társadalmi-gazdasági kritériumokat, például a piacoktól való távolságot, a szolgáltatások hiányát és az elnéptelenedést ismételten meg kell vizsgálni tisztán objektív alapon;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a tagállamokkal, regionális és helyi hatóságokkal és gazdálkodói szervezetekkel folytatott konzultáción elhangzott összes álláspontot a természeti hátrányokkal küzdő területek meghatározása tekintetében; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a tagállamokkal, regionális és helyi hatóságokkal és gazdálkodói szervezetekkel folytatott konzultáción elhangzott összes álláspontot a természeti hátrányokkal küzdő területek meghatározása tekintetében;

| 12. | különösen egy „elszigeteltségnek” nevezett földrajzi kritérium bevétele megfelelő lenne a piactól való távolságból, a távolságból és a szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférésből származó természeti hátrány megfogalmazására; |
| --- | --- |

12.

különösen egy „elszigeteltségnek” nevezett földrajzi kritérium bevétele megfelelő lenne a piactól való távolságból, a távolságból és a szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférésből származó természeti hátrány megfogalmazására;

| 13. | szükségesnek tartja a „föld nedvességtartalmi egyensúlya” elnevezésű kritérium felülvizsgálatát az Unió tagállamaiban létező különböző mezőgazdasági-éghajlati feltételek figyelembe vétele végett; |
| --- | --- |

13.

szükségesnek tartja a „föld nedvességtartalmi egyensúlya” elnevezésű kritérium felülvizsgálatát az Unió tagállamaiban létező különböző mezőgazdasági-éghajlati feltételek figyelembe vétele végett;

| 14. | A vizes megművelhetetlen földek korlátozottságának elismerésére a „mezőkapacitási napok” kritériumának felvétele lehetővé tenné a földtípusok és az éghajlat közötti interakció figyelembe vételét (például a tengeri klíma nehézségeinek megfelelő tükrözését); |
| --- | --- |

14.

A vizes megművelhetetlen földek korlátozottságának elismerésére a „mezőkapacitási napok” kritériumának felvétele lehetővé tenné a földtípusok és az éghajlat közötti interakció figyelembe vételét (például a tengeri klíma nehézségeinek megfelelő tükrözését);

| 15. | felkéri a Bizottságot, hogy folytassa kutatási erőfeszítéseit és elemzéseit potenciális új kritériumoknak a hátrányos helyzetű területek rendszerébe való felvétele céljából annak érdekében, hogy javaslatait tovább igazítsa a gyakorlati nehézségekhez, amelyekkel a földművelők szembenéznek és építsen fel egy erőteljes kritériumgyűjteményt, amely hosszú távon megfelelő marad; |
| --- | --- |

15.

felkéri a Bizottságot, hogy folytassa kutatási erőfeszítéseit és elemzéseit potenciális új kritériumoknak a hátrányos helyzetű területek rendszerébe való felvétele céljából annak érdekében, hogy javaslatait tovább igazítsa a gyakorlati nehézségekhez, amelyekkel a földművelők szembenéznek és építsen fel egy erőteljes kritériumgyűjteményt, amely hosszú távon megfelelő marad;

| 16. | hangsúlyozza azonban, hogy e kritériumok alkalmazása és a valószerű határértékek gyakorlati megállapítása érdekében lényeges, hogy a szükséges biofizikai adatok megfelelő pontossággal álljanak a tagállamok és régiók rendelkezésére a természeti környezet tekintetében; ezért támogatja a Bizottság által javasolt kritériumok alkalmazásának gyakorlati próbáját; felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak be részletes térképeket, amelyeket adott esetben a kritériumok határértékei, a természeti hátrányokkal sújtott területek meghatározására és a javasolt 66 %-os határérték kiigazítására használnak nemzeti és regionális szinten (a természeti környezet valóságának megfelelően); |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza azonban, hogy e kritériumok alkalmazása és a valószerű határértékek gyakorlati megállapítása érdekében lényeges, hogy a szükséges biofizikai adatok megfelelő pontossággal álljanak a tagállamok és régiók rendelkezésére a természeti környezet tekintetében; ezért támogatja a Bizottság által javasolt kritériumok alkalmazásának gyakorlati próbáját; felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak be részletes térképeket, amelyeket adott esetben a kritériumok határértékei, a természeti hátrányokkal sújtott területek meghatározására és a javasolt 66 %-os határérték kiigazítására használnak nemzeti és regionális szinten (a természeti környezet valóságának megfelelően);

| 17. | hangsúlyozza, hogy a sok befolyásoló tényező gyakorlati figyelembe vétele érdekében szükség lehet az elfogadott kritériumok kumulatív használatára; ez lehetővé tenné azon hátrányos helyzetű régiók számára, amelyek két vagy több közepes természeti hátránnyal rendelkeznek, hogy hátrányos helyzetű területként osztályozzák őket, még ha az egyéni kritériumok nem is engednék meg az effajta osztályozást; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a sok befolyásoló tényező gyakorlati figyelembe vétele érdekében szükség lehet az elfogadott kritériumok kumulatív használatára; ez lehetővé tenné azon hátrányos helyzetű régiók számára, amelyek két vagy több közepes természeti hátránnyal rendelkeznek, hogy hátrányos helyzetű területként osztályozzák őket, még ha az egyéni kritériumok nem is engednék meg az effajta osztályozást;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által kiválasztott alapvető területi egységekkel és a javasolt kritériumokkal és határértékekkel kapcsolatban csak akkor lehet végső véleményt alkotni, ha a tagállamok által készített részletes térképek már rendelkezésre állnak; hangsúlyozza, hogy az effajta szimulációs eredmények hiányában a javasolt 66 %-os küszöböt, valamint a kritériumokat meghatározó küszöbértékeket nagy óvatossággal kell kezelni és csak akkor lehet objektív módon és megfelelőképp módosítani őket, ha a nemzeti térképek már rendelkezésre állnak; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy sürgősen vizsgálja meg a térképkészítés eredményeit, és ezen az alapon a lehető leghamarabb készítsen részletes közleményt az Európai Parlament és a Tanács számára a természeti hátrányokkal sújtott területek kijelöléséről; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság által kiválasztott alapvető területi egységekkel és a javasolt kritériumokkal és határértékekkel kapcsolatban csak akkor lehet végső véleményt alkotni, ha a tagállamok által készített részletes térképek már rendelkezésre állnak; hangsúlyozza, hogy az effajta szimulációs eredmények hiányában a javasolt 66 %-os küszöböt, valamint a kritériumokat meghatározó küszöbértékeket nagy óvatossággal kell kezelni és csak akkor lehet objektív módon és megfelelőképp módosítani őket, ha a nemzeti térképek már rendelkezésre állnak; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy sürgősen vizsgálja meg a térképkészítés eredményeit, és ezen az alapon a lehető leghamarabb készítsen részletes közleményt az Európai Parlament és a Tanács számára a természeti hátrányokkal sújtott területek kijelöléséről;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a köztes hátrányos térségek végleges térképének meghatározásakor objektív nemzeti kritériumokat kell figyelembe venni, annak lehetővé tétele érdekében, hogy e térségek meghatározása megfelelően igazítható legyen minden ország különböző specifikus feltételeihez; úgy véli, hogy ezt az igazítást átlátható módon kell véghezvinni; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a köztes hátrányos térségek végleges térképének meghatározásakor objektív nemzeti kritériumokat kell figyelembe venni, annak lehetővé tétele érdekében, hogy e térségek meghatározása megfelelően igazítható legyen minden ország különböző specifikus feltételeihez; úgy véli, hogy ezt az igazítást átlátható módon kell véghezvinni;

| 20. | úgy véli, hogy fontos a természeti hátrányokkal sújtott területek támogatására vonatkozó kritériumok bizonyos fokú önkéntes és nemzeti alapon történő pontosítása, annak érdekében, hogy megfelelően lehessen reagálni a sajátos földrajzi helyzetekre, ahol a természeti hátrányokat emberi beavatkozás révén kiegyensúlyozták; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy ott, ahol a föld minősége javult, a folyamatban lévő fenntartási költségeket, mint pl. a vízelvezetést és az öntözést is figyelembe kell venni; javasolja erre a célra a gazdálkodások adatainak (többek között a gazdálkodások bevételeire és a talaj termőképességére vonatkozó adatoknak) és a népességi adatok felhasználását; hangsúlyozza azonban, hogy a pontosításhoz szükséges kritériumokról szóló döntésnek a tagállamok hatáskörébe kell tartoznia, mivel sok tagállam már kialakított jó és megfelelő differenciálási rendszert, amit meg kell tartani; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy fontos a természeti hátrányokkal sújtott területek támogatására vonatkozó kritériumok bizonyos fokú önkéntes és nemzeti alapon történő pontosítása, annak érdekében, hogy megfelelően lehessen reagálni a sajátos földrajzi helyzetekre, ahol a természeti hátrányokat emberi beavatkozás révén kiegyensúlyozták; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy ott, ahol a föld minősége javult, a folyamatban lévő fenntartási költségeket, mint pl. a vízelvezetést és az öntözést is figyelembe kell venni; javasolja erre a célra a gazdálkodások adatainak (többek között a gazdálkodások bevételeire és a talaj termőképességére vonatkozó adatoknak) és a népességi adatok felhasználását; hangsúlyozza azonban, hogy a pontosításhoz szükséges kritériumokról szóló döntésnek a tagállamok hatáskörébe kell tartoznia, mivel sok tagállam már kialakított jó és megfelelő differenciálási rendszert, amit meg kell tartani;

| 21. | úgy véli, hogy az új kritériumok kizárhatnak bizonyos, természeti hátrányokkal rendelkező térségeket, amelyek jelenleg teljesítik a formai követelményeket; rámutat, hogy meg kell határozni egy megfelelő hosszúságú fokozatos átmeneti időszakot, hogy az érintett régiók alkalmazkodni tudjanak az új helyzethez; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az új kritériumok kizárhatnak bizonyos, természeti hátrányokkal rendelkező térségeket, amelyek jelenleg teljesítik a formai követelményeket; rámutat, hogy meg kell határozni egy megfelelő hosszúságú fokozatos átmeneti időszakot, hogy az érintett régiók alkalmazkodni tudjanak az új helyzethez;

| 22. | hangsúlyozza, hogy azokat a területeket, amelyek mezőgazdasági technikák révén úrrá lettek a föld természeti adottságaiból fakadó hátrányos helyzetükön, ne zárják ki véglegesen, különös tekintettel ha a mezőgazdaság alacsony jövedelmet vagy kevés termelési alternatívát tesz csak lehetővé, és kéri a Bizottságot, hogy e területek számára biztosítson zökkenőmentes átmenetet; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy azokat a területeket, amelyek mezőgazdasági technikák révén úrrá lettek a föld természeti adottságaiból fakadó hátrányos helyzetükön, ne zárják ki véglegesen, különös tekintettel ha a mezőgazdaság alacsony jövedelmet vagy kevés termelési alternatívát tesz csak lehetővé, és kéri a Bizottságot, hogy e területek számára biztosítson zökkenőmentes átmenetet;

| 23. | kéri, hogy a természeti hátrányok ellensúlyozására irányuló technikai eljárások során ne csak rövid távú előnyöket vegyenek figyelembe, hanem végezzenek a fenntarthatóságra vonatkozó hatástanulmányokat is; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a természeti hátrányok ellensúlyozására irányuló technikai eljárások során ne csak rövid távú előnyöket vegyenek figyelembe, hanem végezzenek a fenntarthatóságra vonatkozó hatástanulmányokat is;

| 24. | hangsúlyozza a tagállamok felelősségét a természeti hátrányokkal küzdő területek objektív meghatározásában és a kiegyensúlyozott vidékfejlesztési programok tervezésében; hangsúlyozza, hogy e folyamatban szükség van a regionális és helyi hatóságok partnerségére; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a Bizottságot értesíteni kell ezekről a nemzeti vagy regionális döntésekről és bizottsági engedélyre van szükség hozzájuk; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a tagállamok felelősségét a természeti hátrányokkal küzdő területek objektív meghatározásában és a kiegyensúlyozott vidékfejlesztési programok tervezésében; hangsúlyozza, hogy e folyamatban szükség van a regionális és helyi hatóságok partnerségére; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a Bizottságot értesíteni kell ezekről a nemzeti vagy regionális döntésekről és bizottsági engedélyre van szükség hozzájuk;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeket érintő reform az Európai Unió közös mezőgazdasági politikája jövőbeli kialakításának kulcsfontosságú része; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeket érintő reform az Európai Unió közös mezőgazdasági politikája jövőbeli kialakításának kulcsfontosságú része;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy egy éven belül készítsen a hátrányos természeti adottságú területek mezőgazdaságáról külön jogszabályi szöveget; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy egy éven belül készítsen a hátrányos természeti adottságú területek mezőgazdaságáról külön jogszabályi szöveget;

| 27. | szorgalmazza, hogy a mezőgazdasági termelők új támogatási rendszerével, főként a mezőgazdasági üzemek új, egységes támogatásával való koherencia biztosítására a hátrányos helyzetű térségek programjának felülvizsgálatát a KAP teljes reformjáról szóló megbeszélésekkel egyeztetve folytassák; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza, hogy a mezőgazdasági termelők új támogatási rendszerével, főként a mezőgazdasági üzemek új, egységes támogatásával való koherencia biztosítására a hátrányos helyzetű térségek programjának felülvizsgálatát a KAP teljes reformjáról szóló megbeszélésekkel egyeztetve folytassák;

| 28. | tisztában van azzal, hogy a köztes hátrányos területek újbóli meghatározása kihathat a KAP-ból származó támogatások jövőjére, így felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a nyilvános konzultáció során a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, valamint az érintett mezőgazdasági közösségek részéről megfogalmazott valamennyi álláspontot; |
| --- | --- |

28.

tisztában van azzal, hogy a köztes hátrányos területek újbóli meghatározása kihathat a KAP-ból származó támogatások jövőjére, így felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a nyilvános konzultáció során a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, valamint az érintett mezőgazdasági közösségek részéről megfogalmazott valamennyi álláspontot;

| 29. | kéri a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos európai költségvetés védelmét, és sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos társfinanszírozási lehetőségeket, melyek a leghatékonyabb és legfontosabb vidékfejlesztési programokhoz tartoznak; |
| --- | --- |

29.

kéri a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos európai költségvetés védelmét, és sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos társfinanszírozási lehetőségeket, melyek a leghatékonyabb és legfontosabb vidékfejlesztési programokhoz tartoznak;

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

---

(1)  Az Európai Számvevőszék. 4/2003 sz. különjelentés, HL C 151., 2003.6.27.

(2)  A spanyolországi 16 euró/hektártól a máltai 250 euró/hektárig.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/45

---

2010. május 5., szerdaÚj digitális menetrend Európa számára: 2015.eu

P7_TA(2010)0133

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu (2009/2225(INI))

2011/C 81 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Jelentés Európa digitális versenyképességéről. Az i2010-stratégia 2005–2009 közötti legfontosabb eredményei” című bizottsági közleményre (COM(2009)0390),

tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló e-kereskedelemről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0557),

tekintettel a növekedésért és a foglalkoztatásért tevékenykedő európai információs társadalomról szóló, 2006. március 14-i állásfoglalására (1),

tekintettel „A rádiófrekvenciás spektrummal foglalkozó európai politika felé” című, 2007. február 14-i állásfoglalására (2),

tekintettel „Az európai szélessáv-politika kiépítéséről” című, 2007. június 19-i állásfoglalására (3),

tekintettel a fogyasztók digitális környezetbe vetett bizalmáról szóló, 2007. június 21-i állásfoglalására (4),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0066/2010),

| A. | mivel az információs és távközlési technológiák gyakorlatilag életünk minden területén jelen vannak, és elválaszthatatlanul kapcsolódnak a virágzó és versenyalapú gazdaságra, a környezet megóvására és egy demokratikusabb, nyitott és befogadó társadalomra irányuló törekvéseinkhez, |
| --- | --- |

A.

mivel az információs és távközlési technológiák gyakorlatilag életünk minden területén jelen vannak, és elválaszthatatlanul kapcsolódnak a virágzó és versenyalapú gazdaságra, a környezet megóvására és egy demokratikusabb, nyitott és befogadó társadalomra irányuló törekvéseinkhez,

| B. | mivel Európának vezető szerepet kellene játszania az információs és kommunikációs technológiák létrehozása és alkalmazása terén, ezáltal többletértéket biztosítva polgárai és vállalkozásai számára, mivel az információs és kommunikációs technológiák használata segít a fenntartható gazdasági növekedés irányába mutató jelenlegi strukturális kihívások átvészelésében, |
| --- | --- |

B.

mivel Európának vezető szerepet kellene játszania az információs és kommunikációs technológiák létrehozása és alkalmazása terén, ezáltal többletértéket biztosítva polgárai és vállalkozásai számára, mivel az információs és kommunikációs technológiák használata segít a fenntartható gazdasági növekedés irányába mutató jelenlegi strukturális kihívások átvészelésében,

| C. | mivel Európa csak akkor élvezheti e digitális forradalom előnyeit, ha valamennyi uniós polgárt mobilizálja és lehetővé teszi teljes részvételüket az új digitális társadalomban, továbbá ha a politikai fellépés középpontjába az egyént helyezi; mivel e digitális forradalom többé nem tekinthető csupán az ipari múltból eredő fejlődésnek, hiszen az egy radikális átalakulási folyamat, |
| --- | --- |

C.

mivel Európa csak akkor élvezheti e digitális forradalom előnyeit, ha valamennyi uniós polgárt mobilizálja és lehetővé teszi teljes részvételüket az új digitális társadalomban, továbbá ha a politikai fellépés középpontjába az egyént helyezi; mivel e digitális forradalom többé nem tekinthető csupán az ipari múltból eredő fejlődésnek, hiszen az egy radikális átalakulási folyamat,

| D. | mivel a digitális társadalom fejlődésének ki kell terjednie valamennyi uniós polgárra, és annak mindenki számára elérhetőnek kell lennie, továbbá azt az EU-ban meglévő digitális szakadék megszüntetésére irányuló olyan hatékony politikákkal kell támogatni, amelyek egyre több polgárt hozzásegítenek az információs és kommunikációs technológiák kínálta lehetőségek az e-ismereteken keresztüli maradéktalan kihasználásához, |
| --- | --- |

D.

mivel a digitális társadalom fejlődésének ki kell terjednie valamennyi uniós polgárra, és annak mindenki számára elérhetőnek kell lennie, továbbá azt az EU-ban meglévő digitális szakadék megszüntetésére irányuló olyan hatékony politikákkal kell támogatni, amelyek egyre több polgárt hozzásegítenek az információs és kommunikációs technológiák kínálta lehetőségek az e-ismereteken keresztüli maradéktalan kihasználásához,

| E. | mivel jóllehet a szélessávú internet az uniós népesség több mint 90 %-a számára elérhető, a háztartások mindössze 50 %-a veszi igénybe ezt a szolgáltatást, |
| --- | --- |

E.

mivel jóllehet a szélessávú internet az uniós népesség több mint 90 %-a számára elérhető, a háztartások mindössze 50 %-a veszi igénybe ezt a szolgáltatást,

| F. | mivel a versengő hírközlési piacok fontos szerepet töltenek be azáltal, hogy a felhasználók számára a lehetőségek, a minőség és a megfizethető árak tekintetében maximális előnyöket biztosítanak, |
| --- | --- |

F.

mivel a versengő hírközlési piacok fontos szerepet töltenek be azáltal, hogy a felhasználók számára a lehetőségek, a minőség és a megfizethető árak tekintetében maximális előnyöket biztosítanak,

| G. | mivel Európa potenciálja elválaszthatatlanul összefonódik lakosainak és munkaerejének képzettségével, valamint a szervezeteiben rejlő lehetőségekkel, mivel képzettség nélkül az információs és kommunikációs technológiákból és infrastruktúrákból csak korlátozott mértékű gazdasági és társadalmi hozzáadott érték nyerhető, |
| --- | --- |

G.

mivel Európa potenciálja elválaszthatatlanul összefonódik lakosainak és munkaerejének képzettségével, valamint a szervezeteiben rejlő lehetőségekkel, mivel képzettség nélkül az információs és kommunikációs technológiákból és infrastruktúrákból csak korlátozott mértékű gazdasági és társadalmi hozzáadott érték nyerhető,

| H. | mivel az IKT rendkívül erőteljes módon segítheti a világ különböző országaiban a pozitív és fenntartható fejlődés megvalósítására irányuló erőfeszítéseket, valamint a szegénység és a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek elleni küzdelmet, |
| --- | --- |

H.

mivel az IKT rendkívül erőteljes módon segítheti a világ különböző országaiban a pozitív és fenntartható fejlődés megvalósítására irányuló erőfeszítéseket, valamint a szegénység és a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek elleni küzdelmet,

| I. | mivel az új digitális térre vonatkozó jogi keretbe vetett bizalom hiányában a polgárok tartózkodni fognak a részvételtől, véleményük szabad kinyilvánításától és tranzakciók kezdeményezésétől; mivel e tekintetben az alapvető jogok garantálása és azok érvényesíthetősége a bizalom alapfeltétele a polgárok szempontjából; mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő és egyéb jogok védelmének garantálása a vállalkozások részéről alapvető feltétele a bizalomnak, |
| --- | --- |

I.

mivel az új digitális térre vonatkozó jogi keretbe vetett bizalom hiányában a polgárok tartózkodni fognak a részvételtől, véleményük szabad kinyilvánításától és tranzakciók kezdeményezésétől; mivel e tekintetben az alapvető jogok garantálása és azok érvényesíthetősége a bizalom alapfeltétele a polgárok szempontjából; mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő és egyéb jogok védelmének garantálása a vállalkozások részéről alapvető feltétele a bizalomnak,

| J. | mivel megnőtt az internetes bűncselekmények – úgymint a terrorcselekmény elkövetésére való felbujtás, a gyűlölet-bűncselekmények és a gyermekpornográfia – eseteinek száma, és ezek veszélyt jelentenek az egyénekre, beleértve a gyermekeket is, |
| --- | --- |

J.

mivel megnőtt az internetes bűncselekmények – úgymint a terrorcselekmény elkövetésére való felbujtás, a gyűlölet-bűncselekmények és a gyermekpornográfia – eseteinek száma, és ezek veszélyt jelentenek az egyénekre, beleértve a gyermekeket is,

| K. | mivel az európai kulturális és kreatív iparágak nem csak a kulturális sokszínűség, a média pluralizmusa és a részvételi demokrácia előmozdításában játszanak lényeges szerepet Európában, hanem az Európai Unió fenntartható növekedésének és gazdasági fellendülésének is fő motorját alkotják, mivel a kreatív tartalmak ágazata egységes piacának megteremtéséről szóló vitában különös figyelmet kell fordítani a kulturális és nyelvi sajátosságokra, |
| --- | --- |

K.

mivel az európai kulturális és kreatív iparágak nem csak a kulturális sokszínűség, a média pluralizmusa és a részvételi demokrácia előmozdításában játszanak lényeges szerepet Európában, hanem az Európai Unió fenntartható növekedésének és gazdasági fellendülésének is fő motorját alkotják, mivel a kreatív tartalmak ágazata egységes piacának megteremtéséről szóló vitában különös figyelmet kell fordítani a kulturális és nyelvi sajátosságokra,

| L. | mivel az európai demokratikus társadalom, a polgárok nyilvános vitában való részvétele, valamint a digitális világban az információhoz való hozzáférés a lendületes és versenyképes sajtótól, a demokrácia negyedik pillérétől függ, |
| --- | --- |

L.

mivel az európai demokratikus társadalom, a polgárok nyilvános vitában való részvétele, valamint a digitális világban az információhoz való hozzáférés a lendületes és versenyképes sajtótól, a demokrácia negyedik pillérétől függ,

| M. | mivel az IKT létrehozása, terjesztése és alkalmazása területén tapasztalható nem kielégítő fejlődés felelős a növekedés és a termelékenység késlekedéséért, és mivel az IKT innovációiban aktívan részt vevő, erős növekedési potenciállal rendelkező fiatal vállalkozásokra erős nyomás nehezedik a tekintetben, hogy fenntartható piaci helyzet teremtsenek, |
| --- | --- |

M.

mivel az IKT létrehozása, terjesztése és alkalmazása területén tapasztalható nem kielégítő fejlődés felelős a növekedés és a termelékenység késlekedéséért, és mivel az IKT innovációiban aktívan részt vevő, erős növekedési potenciállal rendelkező fiatal vállalkozásokra erős nyomás nehezedik a tekintetben, hogy fenntartható piaci helyzet teremtsenek,

| N. | mivel a magán- és az állami szférának be kell ruháznia olyan új innovatív platformokba és szolgáltatásokba, mint például a számítási felhő, az e-egészségügy, az intelligens fogyasztásmérők, az intelligens mobilitás stb.; mivel az egységes európai piac megerősítése fokozni fogja az európai gazdaságba és piacokba irányuló beruházások iránti érdeklődést és további méretgazdaságosságot fog eredményezni, |
| --- | --- |

N.

mivel a magán- és az állami szférának be kell ruháznia olyan új innovatív platformokba és szolgáltatásokba, mint például a számítási felhő, az e-egészségügy, az intelligens fogyasztásmérők, az intelligens mobilitás stb.; mivel az egységes európai piac megerősítése fokozni fogja az európai gazdaságba és piacokba irányuló beruházások iránti érdeklődést és további méretgazdaságosságot fog eredményezni,

| O. | mivel még nem sikerült kialakítani az internetes és hírközlési szolgáltatások teljesen működőképes egységes európai digitális piacát; mivel a digitális szolgáltatások szabad mozgását és a határokon átnyúló e-kereskedelmet ma súlyosan hátráltatja a nemzeti szintű szabályok töredezettsége; mivel az európai vállalatok és közszolgáltatások gazdasági és társadalmi előnyre fognak szert tenni a fejlett IKT-szolgáltatások és -alkalmazások használatának köszönhetően, |
| --- | --- |

O.

mivel még nem sikerült kialakítani az internetes és hírközlési szolgáltatások teljesen működőképes egységes európai digitális piacát; mivel a digitális szolgáltatások szabad mozgását és a határokon átnyúló e-kereskedelmet ma súlyosan hátráltatja a nemzeti szintű szabályok töredezettsége; mivel az európai vállalatok és közszolgáltatások gazdasági és társadalmi előnyre fognak szert tenni a fejlett IKT-szolgáltatások és -alkalmazások használatának köszönhetően,

| P. | mivel – miközben az internet a leggyorsabban fejlődő kiskereskedelmi csatorna – az EU-ban a belföldi és a határon átnyúló e-kereskedelem közötti szakadék mélyül; mivel amint arra „Az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló e-kereskedelem” című bizottsági közlemény (COM(2009)0557) rámutat, a határokon átnyúló e-kereskedelem révén komoly lehetőség nyílik jelentős megtakarításokra az uniós polgárok számára, |
| --- | --- |

P.

mivel – miközben az internet a leggyorsabban fejlődő kiskereskedelmi csatorna – az EU-ban a belföldi és a határon átnyúló e-kereskedelem közötti szakadék mélyül; mivel amint arra „Az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló e-kereskedelem” című bizottsági közlemény (COM(2009)0557) rámutat, a határokon átnyúló e-kereskedelem révén komoly lehetőség nyílik jelentős megtakarításokra az uniós polgárok számára,

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot egy olyan átfogó stratégiára és cselekvési tervre, amely lehetővé teszi, hogy Európa nyitott és virágzó digitális társadalommá váljon, amely mind gazdasági, mind pedig szociális és kulturális lehetőségeket kínál az EU valamennyi polgárának; javasolja, hogy ezt az új digitális napirendet nevezzék „2015.e napirendnek”, és az előremutató 2015.eu modellre épüljön; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot egy olyan átfogó stratégiára és cselekvési tervre, amely lehetővé teszi, hogy Európa nyitott és virágzó digitális társadalommá váljon, amely mind gazdasági, mind pedig szociális és kulturális lehetőségeket kínál az EU valamennyi polgárának; javasolja, hogy ezt az új digitális napirendet nevezzék „2015.e napirendnek”, és az előremutató 2015.eu modellre épüljön;

| 2. | hangsúlyozza a szélessávú vezetékes és mobilinternethez való, az összes polgár és fogyasztó számára biztosítandó általános és nagysebességű hozzáférés előmozdítására irányuló, többek között a piaci verseny fenntartásán keresztül megvalósítható törekvés fontosságát; hangsúlyozza, hogy ehhez olyan célzott politikákra van szükség, amelyek előmozdítják a piaci versenyt, valamint az új és előremutató hozzáférési infrastruktúrákba való hatékony beruházást és az azzal kapcsolatos innovációt, továbbá támogatják, hogy a fogyasztók választhassanak a szolgáltatások között, lehetővé téve ezzel, hogy helytől függetlenül, tisztességes feltétek mellett és versenyképes áron jusson hozzáféréshez minden állampolgár, és egyetlen európai polgárt se fenyegessen a kirekesztődés veszélye; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a szélessávú vezetékes és mobilinternethez való, az összes polgár és fogyasztó számára biztosítandó általános és nagysebességű hozzáférés előmozdítására irányuló, többek között a piaci verseny fenntartásán keresztül megvalósítható törekvés fontosságát; hangsúlyozza, hogy ehhez olyan célzott politikákra van szükség, amelyek előmozdítják a piaci versenyt, valamint az új és előremutató hozzáférési infrastruktúrákba való hatékony beruházást és az azzal kapcsolatos innovációt, továbbá támogatják, hogy a fogyasztók választhassanak a szolgáltatások között, lehetővé téve ezzel, hogy helytől függetlenül, tisztességes feltétek mellett és versenyképes áron jusson hozzáféréshez minden állampolgár, és egyetlen európai polgárt se fenyegessen a kirekesztődés veszélye;

| 3. | úgy véli, hogy 2013-ig minden uniós háztartásnak rendelkeznie kell szélessávú internet-hozzáféréssel, versenyképes áron; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak minden rendelkezésre álló politikai eszközt a nagy sebességű szélessávú internet minden európai polgár számára való elérhetővé tétele érdekében, ideértve az európai strukturális alapok, valamint a digitális frekvenciatöbblet felhasználását a szélessávú mobilinternet-lefedettség kiterjesztése és a minőség javítása érdekében; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy adjanak új lendületet az európai nagysebességű szélessávú internet-hozzáféréssel kapcsolatos stratégiának, nevezetesen a szélessávú és nagysebességű lefedettségre vonatkozó nemzeti célkitűzések naprakésszé tételével; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy 2013-ig minden uniós háztartásnak rendelkeznie kell szélessávú internet-hozzáféréssel, versenyképes áron; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak minden rendelkezésre álló politikai eszközt a nagy sebességű szélessávú internet minden európai polgár számára való elérhetővé tétele érdekében, ideértve az európai strukturális alapok, valamint a digitális frekvenciatöbblet felhasználását a szélessávú mobilinternet-lefedettség kiterjesztése és a minőség javítása érdekében; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy adjanak új lendületet az európai nagysebességű szélessávú internet-hozzáféréssel kapcsolatos stratégiának, nevezetesen a szélessávú és nagysebességű lefedettségre vonatkozó nemzeti célkitűzések naprakésszé tételével;

| 4. | megjegyzi, hogy az állami támogatások szabályaiban bizonyos kétértelműségek fedezhetők fel, amelyek kihatással lehetnek a közösségi támogatást élvező széles sávú szolgáltatásokra, különösen ami a közigazgatási hatóságoknak azon képességét illeti, hogy – az új beruházások alapjául szolgáló – saját rendszerigényeiket megerősítsék; kéri a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon ezekkel a problémákkal; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az állami támogatások szabályaiban bizonyos kétértelműségek fedezhetők fel, amelyek kihatással lehetnek a közösségi támogatást élvező széles sávú szolgáltatásokra, különösen ami a közigazgatási hatóságoknak azon képességét illeti, hogy – az új beruházások alapjául szolgáló – saját rendszerigényeiket megerősítsék; kéri a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon ezekkel a problémákkal;

| 5. | emlékeztet arra, hogy külön figyelmet kell fordítani a vidéki területekre, az olyan területekre, ahonnan az ipar kivonult, valamint a súlyos és maradandó természeti vagy demográfiai problémákkal sújtott területekre, és különösen a legkülső régiókra; úgy véli, hogy e területek lakói részére a szélessávú internethez való, elfogadható időn belül és mérsékelt áron történő csatlakozást vezeték nélküli – többek között műholdas – technológiákkal lehetne leginkább megfelelő módon megoldani, amelyek mindenhol azonnali és általános csatlakozást tesznek lehetővé az internetes gerinchálózathoz; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy külön figyelmet kell fordítani a vidéki területekre, az olyan területekre, ahonnan az ipar kivonult, valamint a súlyos és maradandó természeti vagy demográfiai problémákkal sújtott területekre, és különösen a legkülső régiókra; úgy véli, hogy e területek lakói részére a szélessávú internethez való, elfogadható időn belül és mérsékelt áron történő csatlakozást vezeték nélküli – többek között műholdas – technológiákkal lehetne leginkább megfelelő módon megoldani, amelyek mindenhol azonnali és általános csatlakozást tesznek lehetővé az internetes gerinchálózathoz;

| 6. | emlékezet arra, hogy egyetemes szolgáltatási kötelezettségek alatt egy meghatározott minőségű, minimális szolgáltatásnyújtást értünk, amelyhez a piaci verseny torzulása és a fogyasztók és a szolgáltatók további terhelése nélkül az összes végfelhasználó megfizethető áron hozzáfér; sürgeti a Bizottságot, hogy az egyetemes szolgáltatások régóta várt felülvizsgálatára mihamarabb kerítsen sort; |
| --- | --- |

6.

emlékezet arra, hogy egyetemes szolgáltatási kötelezettségek alatt egy meghatározott minőségű, minimális szolgáltatásnyújtást értünk, amelyhez a piaci verseny torzulása és a fogyasztók és a szolgáltatók további terhelése nélkül az összes végfelhasználó megfizethető áron hozzáfér; sürgeti a Bizottságot, hogy az egyetemes szolgáltatások régóta várt felülvizsgálatára mihamarabb kerítsen sort;

| 7. | kiemeli, hogy fontos az egyéb végfelhasználókéval azonos szintű hozzáférés garantálása a fogyatékos végfelhasználók számára, amint azt az Európai Parlament is sürgette az egyetemes szolgáltatásról és a felhasználói jogokról szóló irányelv felülvizsgálatában; kéri a Bizottságot, hogy a legmesszebbmenőkig vegye figyelembe a fogyatékos felhasználók igényeit a „2015.eu napirend”-ben; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy fontos az egyéb végfelhasználókéval azonos szintű hozzáférés garantálása a fogyatékos végfelhasználók számára, amint azt az Európai Parlament is sürgette az egyetemes szolgáltatásról és a felhasználói jogokról szóló irányelv felülvizsgálatában; kéri a Bizottságot, hogy a legmesszebbmenőkig vegye figyelembe a fogyatékos felhasználók igényeit a „2015.eu napirend”-ben;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak tanulmányozása érdekében, hogy hogyan valósítható meg EU-szerte a számhordozhatóság; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak tanulmányozása érdekében, hogy hogyan valósítható meg EU-szerte a számhordozhatóság;

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Európa továbbra is a világ „mobil kontinense” maradjon, és hogy a mobiltelefon-előfizetők 75 %-a 2015-re hozzáféréssel rendelkezzen nagy sebességű, vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Európa továbbra is a világ „mobil kontinense” maradjon, és hogy a mobiltelefon-előfizetők 75 %-a 2015-re hozzáféréssel rendelkezzen nagy sebességű, vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz;

| 10. | emlékeztet a digitális frekvenciatöbblet megkülönböztetésmentesen történő, gyorsabb és harmonizált felhasználásának szükségességére a meglévő és a fejlett távközlési szolgáltatások veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet a digitális frekvenciatöbblet megkülönböztetésmentesen történő, gyorsabb és harmonizált felhasználásának szükségességére a meglévő és a fejlett távközlési szolgáltatások veszélyeztetése nélkül;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy a rádiófrekvencia-bizottság közreműködésével a frekvencia-erőforrások kellő időben való rendelkezésre állásának biztosítása céljából megfelelő rugalmassággal foglalkozzon a gyakorlati és műszaki követelményekkel, hogy a szélessávú mobilinternetethez hasonló új technológiákat és szolgáltatásokat be lehessen vezetni; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a piaci versenyről és a frekvenciapiaci fejleményekről; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy a rádiófrekvencia-bizottság közreműködésével a frekvencia-erőforrások kellő időben való rendelkezésre állásának biztosítása céljából megfelelő rugalmassággal foglalkozzon a gyakorlati és műszaki követelményekkel, hogy a szélessávú mobilinternetethez hasonló új technológiákat és szolgáltatásokat be lehessen vezetni; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a piaci versenyről és a frekvenciapiaci fejleményekről;

| 12. | kiemeli, hogy a jelenlegi és a jövőbeni rádióspektrum-felhasználók közötti lehetséges interferenciával kapcsolatban további vizsgálatra és kutatásokra van szükség a fogyasztókra nézve potenciálisan kedvezőtlen következmények mérséklése céljából; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy a jelenlegi és a jövőbeni rádióspektrum-felhasználók közötti lehetséges interferenciával kapcsolatban további vizsgálatra és kutatásokra van szükség a fogyasztókra nézve potenciálisan kedvezőtlen következmények mérséklése céljából;

| 13. | úgy véli, hogy mivel az internet-hozzáférés aránya növekszik, a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy 2015-ig az uniós háztartások 50 %-a, 2020-ig pedig az uniós háztartások 100 %-a kapcsolódjon igen nagysebességű hálózatokhoz, lehetővé téve, hogy a végfelhasználók a fogyasztói elvárásokkal és igényekkel összhangban megbízható és fejlettebb szolgáltatáshoz jussanak; emlékeztet arra, hogy e célkitűzés megvalósításához a magánberuházásokat lehetővé tévő, a piaci versenyt megőrző és a választékot is javító politikai keretet kell létrehozni; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy mivel az internet-hozzáférés aránya növekszik, a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy 2015-ig az uniós háztartások 50 %-a, 2020-ig pedig az uniós háztartások 100 %-a kapcsolódjon igen nagysebességű hálózatokhoz, lehetővé téve, hogy a végfelhasználók a fogyasztói elvárásokkal és igényekkel összhangban megbízható és fejlettebb szolgáltatáshoz jussanak; emlékeztet arra, hogy e célkitűzés megvalósításához a magánberuházásokat lehetővé tévő, a piaci versenyt megőrző és a választékot is javító politikai keretet kell létrehozni;

| 14. | sürgeti a tagállamokat, hogy ültessék át az új elektronikus hírközlési keretszabályozást a kitűzött határidőig, és azt maradéktalanul hajtsák végre, továbbá adják meg a megfelelő felhatalmazásokat a nemzeti szabályozóknak; hangsúlyozza, hogy az új szabályozási keret a beruházásokat ösztönző, valamint az IKT-hálózatok, termékek és szolgáltatások – az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások jól működő egységes piacát megteremtő – piaci versenyét előmozdító, stabil és kiszámítható szabályozási környezetet biztosít; hangsúlyozza, hogy a távközlési csomagnak az új generációs hozzáférésre való alkalmazásával kapcsolatos iránymutatásoknak az irányelvekben bevezetett koncepciók tényleges érvényesülését kell biztosítaniuk a hálózatok kiaknázásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a tagállamokat, hogy ültessék át az új elektronikus hírközlési keretszabályozást a kitűzött határidőig, és azt maradéktalanul hajtsák végre, továbbá adják meg a megfelelő felhatalmazásokat a nemzeti szabályozóknak; hangsúlyozza, hogy az új szabályozási keret a beruházásokat ösztönző, valamint az IKT-hálózatok, termékek és szolgáltatások – az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások jól működő egységes piacát megteremtő – piaci versenyét előmozdító, stabil és kiszámítható szabályozási környezetet biztosít; hangsúlyozza, hogy a távközlési csomagnak az új generációs hozzáférésre való alkalmazásával kapcsolatos iránymutatásoknak az irányelvekben bevezetett koncepciók tényleges érvényesülését kell biztosítaniuk a hálózatok kiaknázásának előmozdítása érdekében;

| 15. | úgy gondolja, hogy a szabályozás összehangolásának hatékonyságát növelni kell annak biztosítása által, hogy a BEREC minél hamarabb megkezdi teljes körű tevékenységét; |
| --- | --- |

15.

úgy gondolja, hogy a szabályozás összehangolásának hatékonyságát növelni kell annak biztosítása által, hogy a BEREC minél hamarabb megkezdi teljes körű tevékenységét;

| 16. | felhívja az érdekelteket, hogy a kommunikációs hálózat kiaknázására alkalmazzanak nyitott modelleket az innováció fellendítésének és a kereslet ösztönzésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

16.

felhívja az érdekelteket, hogy a kommunikációs hálózat kiaknázására alkalmazzanak nyitott modelleket az innováció fellendítésének és a kereslet ösztönzésének elősegítése érdekében;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a szabályozás átláthatóságára és kiszámíthatóságára van szükség, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy – különösen a célzott és kellő időben elvégzett hatásvizsgálatok révén – folytassa a jobb szabályozással kapcsolatos elveknek a jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezésekbe való beépítését; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a szabályozás átláthatóságára és kiszámíthatóságára van szükség, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy – különösen a célzott és kellő időben elvégzett hatásvizsgálatok révén – folytassa a jobb szabályozással kapcsolatos elveknek a jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezésekbe való beépítését;

| 18. | emlékeztet arra, hogy az átjárhatóság és a hozzáférhetőség kapcsolatban állnak egymással, és egy jól működő, jövőbeni információs társadalom alapját képezik annak érdekében, hogy a termékek, az infrastruktúrák és a szolgáltatások átjárhatóak legyenek, és hogy az európaiak az általuk használt szoftverektől függetlenül hozzáférhessenek a szolgáltatásokhoz és az adatokhoz; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az átjárhatóság és a hozzáférhetőség kapcsolatban állnak egymással, és egy jól működő, jövőbeni információs társadalom alapját képezik annak érdekében, hogy a termékek, az infrastruktúrák és a szolgáltatások átjárhatóak legyenek, és hogy az európaiak az általuk használt szoftverektől függetlenül hozzáférhessenek a szolgáltatásokhoz és az adatokhoz;

| 19. | határozott véleménye, hogy a digitális jártasság kulcsfontosságú a befogadó digitális társadalom kialakítása szempontjából, és hogy a polgárokat fel kell vértezni és ösztönözni kell a megfelelő digitális ismeretek megszerzésére; kiemeli, hogy a digitális jártasság elősegítheti a hátrányos helyzetben lévők (például az idősebbek és az alacsony fizetésűek) társadalmi integrációját; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a kialakuló úgynevezett második digitális szakadék, a különböző társadalmi csoportok között a számítógépes ismeretek és az internethasználat tekintetében tapasztalható egyenlőtlenségek problémájával; hangsúlyozza, hogy komoly elkötelezettségre van szükség a digitális ismeretek és jártasság terén tapasztalható szakadékok 2015-ig történő áthidalására; |
| --- | --- |

19.

határozott véleménye, hogy a digitális jártasság kulcsfontosságú a befogadó digitális társadalom kialakítása szempontjából, és hogy a polgárokat fel kell vértezni és ösztönözni kell a megfelelő digitális ismeretek megszerzésére; kiemeli, hogy a digitális jártasság elősegítheti a hátrányos helyzetben lévők (például az idősebbek és az alacsony fizetésűek) társadalmi integrációját; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a kialakuló úgynevezett második digitális szakadék, a különböző társadalmi csoportok között a számítógépes ismeretek és az internethasználat tekintetében tapasztalható egyenlőtlenségek problémájával; hangsúlyozza, hogy komoly elkötelezettségre van szükség a digitális ismeretek és jártasság terén tapasztalható szakadékok 2015-ig történő áthidalására;

| 20. | felhív az átláthatóság, a hozzáférhetőség és az esélyegyenlőség tiszteletben tartására az információs és kommunikációtechnológiai rendszerek használata során annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb számú európai polgár számára javítsák azok felhasználóbarát jellegét; |
| --- | --- |

20.

felhív az átláthatóság, a hozzáférhetőség és az esélyegyenlőség tiszteletben tartására az információs és kommunikációtechnológiai rendszerek használata során annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb számú európai polgár számára javítsák azok felhasználóbarát jellegét;

| 21. | hangsúlyozza, hogy – szükség esetén – a regionális és kohéziós politika támogatásával 2013-ig minden általános és középiskolának rendelkeznie kell megbízható, jó minőségű internetkapcsolattal, 2015-ig pedig igen nagy sebességű internetkapcsolattal; rámutat, hogy az IKT-képzésnek és az e-tanulásnak a jobb és könnyebben hozzáférhető oktatási és képzési programok lehetővé tétele révén az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos tevékenységek szerves részévé kell válnia; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy – szükség esetén – a regionális és kohéziós politika támogatásával 2013-ig minden általános és középiskolának rendelkeznie kell megbízható, jó minőségű internetkapcsolattal, 2015-ig pedig igen nagy sebességű internetkapcsolattal; rámutat, hogy az IKT-képzésnek és az e-tanulásnak a jobb és könnyebben hozzáférhető oktatási és képzési programok lehetővé tétele révén az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos tevékenységek szerves részévé kell válnia;

| 22. | felismeri az e-learning mint az információs és kommunikációtechnológiai innovációhoz alkalmazkodó oktatási módszer jelentőségét, amely ki tudja elégíteni azon emberek igényeit, akiknek nincs közvetlen hozzáférésük az elfogadott oktatási módszerekhez, azonban hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a tanárok, tanulók és más érintett felek közti információcserére is; úgy véli, hogy ösztönözni kell emellett a nemzetközi cserét is annak érdekében, hogy az oktatási intézmények visszanyerhessék a nemzetek közötti megértés előmozdításában játszott fontos szerepüket; |
| --- | --- |

22.

felismeri az e-learning mint az információs és kommunikációtechnológiai innovációhoz alkalmazkodó oktatási módszer jelentőségét, amely ki tudja elégíteni azon emberek igényeit, akiknek nincs közvetlen hozzáférésük az elfogadott oktatási módszerekhez, azonban hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a tanárok, tanulók és más érintett felek közti információcserére is; úgy véli, hogy ösztönözni kell emellett a nemzetközi cserét is annak érdekében, hogy az oktatási intézmények visszanyerhessék a nemzetek közötti megértés előmozdításában játszott fontos szerepüket;

| 23. | javasolja a digitális műveltség fogalmának bevezetését az oktatási rendszerekbe, kezdve már az általános iskola előtti szinttel, párhuzamosan az idegen nyelvek oktatásával, azzal a céllal, hogy az emberek minél korábban gyakorlott felhasználókká váljanak; |
| --- | --- |

23.

javasolja a digitális műveltség fogalmának bevezetését az oktatási rendszerekbe, kezdve már az általános iskola előtti szinttel, párhuzamosan az idegen nyelvek oktatásával, azzal a céllal, hogy az emberek minél korábban gyakorlott felhasználókká váljanak;

| 24. | megjegyzi, hogy az uniós állampolgárokat digitális ismeretekkel kell felvértezni, hogy a digitális társadalomban való részvétel jelentette előnyöket teljes mértékben ki tudják használni; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell azt, hogy az európai munkavállalók ismeretei, készségei, jártassága és kreativitása megfeleljen a legmagasabb nemzetközi mércének, és az állandóan szinten legyen tartva; úgy véli, hogy a digitális jártasságnak és készségeknek központi tényezőnek kell lenniük az uniós politikákban, mivel ezek tekinthetők az európai innovációs társadalom legfőbb hajtóerejének; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy az uniós állampolgárokat digitális ismeretekkel kell felvértezni, hogy a digitális társadalomban való részvétel jelentette előnyöket teljes mértékben ki tudják használni; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell azt, hogy az európai munkavállalók ismeretei, készségei, jártassága és kreativitása megfeleljen a legmagasabb nemzetközi mércének, és az állandóan szinten legyen tartva; úgy véli, hogy a digitális jártasságnak és készségeknek központi tényezőnek kell lenniük az uniós politikákban, mivel ezek tekinthetők az európai innovációs társadalom legfőbb hajtóerejének;

| 25. | javasolja, hogy uniós és tagállami szinten egyaránt indítsanak cselekvési tervet a digitális jártasság fejlesztésére és a befogadásra, amely a következőkből állna: célzott képzési intézkedések a digitális jártasság fejlesztésére a munkanélküliek és a kirekesztődés által fenyegetett csoportok számára; az összes alkalmazott digitális ismeretekkel való felvértezésére irányuló magánszektorbeli kezdeményezések ösztönzése; európai szintű „Be smart online!” kezdeményezés, amelynek célja a felsőoktatási hallgatók – többek között az egész életen át tartó tanulásban és a szakképzésben részt vevők – megismertetése az információs és távközlési technológiák és az internetes szolgáltatások biztonságos használatával; végül pedig közös uniós szintű tanúsítási rendszer az információs és távközlési technológiákkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

25.

javasolja, hogy uniós és tagállami szinten egyaránt indítsanak cselekvési tervet a digitális jártasság fejlesztésére és a befogadásra, amely a következőkből állna: célzott képzési intézkedések a digitális jártasság fejlesztésére a munkanélküliek és a kirekesztődés által fenyegetett csoportok számára; az összes alkalmazott digitális ismeretekkel való felvértezésére irányuló magánszektorbeli kezdeményezések ösztönzése; európai szintű „Be smart online!” kezdeményezés, amelynek célja a felsőoktatási hallgatók – többek között az egész életen át tartó tanulásban és a szakképzésben részt vevők – megismertetése az információs és távközlési technológiák és az internetes szolgáltatások biztonságos használatával; végül pedig közös uniós szintű tanúsítási rendszer az információs és távközlési technológiákkal kapcsolatban;

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a fiatal szakembereket arra, hogy az IKT-t válasszák hivatásuknak; felhívja a tagállamokat, hogy mindeközben az általános iskolásoknak szóló nemzeti oktatási programjukban nagyobb hangsúlyt helyezzenek a természettudománnyal foglalkozó tárgyakra, például a matematikára és a fizikára; az a véleménye, hogy mivel Európában valóban és sürgősen cselekedni kell az IKT-készségek elsajátítása iránti igények akár rövid és középtávú kielégítése érdekében, megfelelőbb adatbázisra lesz szükség az e-készségek ellenőrzéséhez; felhívja az uniós intézményeket, hogy tegyenek további intézkedéseket ezen adatbázis létrehozása céljából; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a fiatal szakembereket arra, hogy az IKT-t válasszák hivatásuknak; felhívja a tagállamokat, hogy mindeközben az általános iskolásoknak szóló nemzeti oktatási programjukban nagyobb hangsúlyt helyezzenek a természettudománnyal foglalkozó tárgyakra, például a matematikára és a fizikára; az a véleménye, hogy mivel Európában valóban és sürgősen cselekedni kell az IKT-készségek elsajátítása iránti igények akár rövid és középtávú kielégítése érdekében, megfelelőbb adatbázisra lesz szükség az e-készségek ellenőrzéséhez; felhívja az uniós intézményeket, hogy tegyenek további intézkedéseket ezen adatbázis létrehozása céljából;

| 27. | hangsúlyozza, hogy egy, az európai polgárok által a digitális környezetben élvezett polgári és fogyasztói jogokról szóló charta segítségével az összes uniós polgárt tájékoztatni kell alapvető digitális jogaikról és kötelezettségeikről; úgy ítéli meg, hogy a chartának egységes szerkezetbe kell foglalnia az e területen elért közösségi vívmányokat, különösen ami a magánélet védelméhez fűződő jogokat, a sérülékeny felhasználókat és a digitális tartalmat, valamint a megfelelő interoperabilitás biztosítását illeti; ismételten rámutat, hogy a digitális jogokat az alapvető emberi jogok általános keretében kell szemlélni; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy egy, az európai polgárok által a digitális környezetben élvezett polgári és fogyasztói jogokról szóló charta segítségével az összes uniós polgárt tájékoztatni kell alapvető digitális jogaikról és kötelezettségeikről; úgy ítéli meg, hogy a chartának egységes szerkezetbe kell foglalnia az e területen elért közösségi vívmányokat, különösen ami a magánélet védelméhez fűződő jogokat, a sérülékeny felhasználókat és a digitális tartalmat, valamint a megfelelő interoperabilitás biztosítását illeti; ismételten rámutat, hogy a digitális jogokat az alapvető emberi jogok általános keretében kell szemlélni;

| 28. | határozott véleménye, hogy a magánélet védelme alapvető értéket képvisel, és hogy a felhasználóknak ellenőrzési joggal kell rendelkezniük személyes adataik felett, beleértve a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogot („right to be forgotten”); sürgeti a Bizottságot, hogy ne csak önmagában az adatvédelem és a magánszféra kérdéseit vegye figyelembe, hanem a kiskorúak és a fiatal felnőttek speciális szükségleteit is e kérdésekre vonatkozóan; kéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az adatvédelmi irányelvnek a jelenlegi digitális környezethez történő igazításáról; |
| --- | --- |

28.

határozott véleménye, hogy a magánélet védelme alapvető értéket képvisel, és hogy a felhasználóknak ellenőrzési joggal kell rendelkezniük személyes adataik felett, beleértve a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogot („right to be forgotten”); sürgeti a Bizottságot, hogy ne csak önmagában az adatvédelem és a magánszféra kérdéseit vegye figyelembe, hanem a kiskorúak és a fiatal felnőttek speciális szükségleteit is e kérdésekre vonatkozóan; kéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az adatvédelmi irányelvnek a jelenlegi digitális környezethez történő igazításáról;

| 29. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket a digitális biztonság fokozása, az internetes bűnözés és a kéretlen e-mailek elleni fellépés, a felhasználói bizalom növelése és az uniós kibertér a bűncselekményektől és jogsértésektől történő védelme érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e területen hatékonyan vegyenek részt a nemzetközi együttműködésben és fokozzák azt; emlékezteti a tagállamokat, hogy a tagállamok több mint fele még nem ratifikálta az Európa Tanács internetes bűnözésről szóló egyezményét, és sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsák végre az egyezményt; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket a digitális biztonság fokozása, az internetes bűnözés és a kéretlen e-mailek elleni fellépés, a felhasználói bizalom növelése és az uniós kibertér a bűncselekményektől és jogsértésektől történő védelme érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e területen hatékonyan vegyenek részt a nemzetközi együttműködésben és fokozzák azt; emlékezteti a tagállamokat, hogy a tagállamok több mint fele még nem ratifikálta az Európa Tanács internetes bűnözésről szóló egyezményét, és sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsák végre az egyezményt;

| 30. | felszólítja a tagállamokat olyan intézkedések elfogadására, amelyek lehetővé teszik, hogy Európában valamennyi állampolgár biztonságos elektronikus azonosítóval rendelkezzen; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat olyan intézkedések elfogadására, amelyek lehetővé teszik, hogy Európában valamennyi állampolgár biztonságos elektronikus azonosítóval rendelkezzen;

| 31. | ragaszkodik az internet szabadságának megőrzéséhez, hogy a polgárok és a vállalkozások – az új szabályozási keretben előírt módon – szabadon hozzáférhessenek az információkhoz, közzétehessék azokat, illetve tetszésük szerinti alkalmazásokat futtathassanak és szolgáltatásokat vehessenek igénybe; felszólítja a Bizottságot, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testületét (BEREC) és a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy támogassák az internet semlegességére vonatkozó rendelkezések végrehajtását, és azt szorosan kövessék figyelemmel, továbbá erről 2010 végéig nyújtsanak be jelentést az Európai Parlamentnek; úgy véli, hogy az uniós jognak meg kell őriznie az e-kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelvben említett egyszerű adatátvitel („mere conduit”) rendelkezést, amely alapvető módja annak, hogy lehetővé váljon az internet semlegessége és a verseny a digitális piacon; |
| --- | --- |

31.

ragaszkodik az internet szabadságának megőrzéséhez, hogy a polgárok és a vállalkozások – az új szabályozási keretben előírt módon – szabadon hozzáférhessenek az információkhoz, közzétehessék azokat, illetve tetszésük szerinti alkalmazásokat futtathassanak és szolgáltatásokat vehessenek igénybe; felszólítja a Bizottságot, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testületét (BEREC) és a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy támogassák az internet semlegességére vonatkozó rendelkezések végrehajtását, és azt szorosan kövessék figyelemmel, továbbá erről 2010 végéig nyújtsanak be jelentést az Európai Parlamentnek; úgy véli, hogy az uniós jognak meg kell őriznie az e-kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelvben említett egyszerű adatátvitel („mere conduit”) rendelkezést, amely alapvető módja annak, hogy lehetővé váljon az internet semlegessége és a verseny a digitális piacon;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a pluralizmus, a sajtószabadság és a kulturális sokféleség tisztelete az Európai Unió központi értékei és végső céljai; felhívja ezért az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi javasolt uniós politika összhangban legyen ezekkel az értékekkel és célokkal; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a pluralizmus, a sajtószabadság és a kulturális sokféleség tisztelete az Európai Unió központi értékei és végső céljai; felhívja ezért az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi javasolt uniós politika összhangban legyen ezekkel az értékekkel és célokkal;

| 33. | üdvözli a roaminggal kapcsolatos jogszabályok gyors végrehajtását; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van az EU-n belüli roamingdíjak – ideértve az adatátviteli díjakat is – folyamatos ellenőrzésére; felszólítja az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testületét (BEREC), hogy készítsen független elemzést a roaming versenyszellemű belső piacának megteremtésére irányuló – az árszabályozáson túli – módszerekről; felhívja a Bizottságot, hogy a BEREC és a saját maga által készített elemzés alapján 2013 előtt tegyen javaslatot a roaming problémájának hosszú távú megoldására annak érdekében, hogy jól működő, fogyasztóorientált, versenyképes és ezáltal alacsony árakat eredményező piac jöhessen létre; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a roaminggal kapcsolatos jogszabályok gyors végrehajtását; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van az EU-n belüli roamingdíjak – ideértve az adatátviteli díjakat is – folyamatos ellenőrzésére; felszólítja az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testületét (BEREC), hogy készítsen független elemzést a roaming versenyszellemű belső piacának megteremtésére irányuló – az árszabályozáson túli – módszerekről; felhívja a Bizottságot, hogy a BEREC és a saját maga által készített elemzés alapján 2013 előtt tegyen javaslatot a roaming problémájának hosszú távú megoldására annak érdekében, hogy jól működő, fogyasztóorientált, versenyképes és ezáltal alacsony árakat eredményező piac jöhessen létre;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatások segíthetik Európát abban, hogy teljes mértékben kihasználja a belső piacot; a digitális belső piaccal kapcsolatos hatékony politikák kialakítására hív fel, annak érdekében, hogy az európai on-line szolgáltatások a lehető legmagasabb szintű fogyasztóvédelmet nyújtva és véget vetve a területi diszkriminációnak versenyképesebbé, hozzáférhetőbbé, határokat átszelővé és átláthatóbbá váljanak; felszólítja az EU intézményeit, hogy 2013-ig számolják fel a határokon átnyúló internetes tranzakciók előtt álló legfontosabb szabályozási és adminisztratív akadályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az egységes digitális piacra vonatkozó közösségi vívmányokat, és tegyen javaslatot a főbb akadályok felszámolását célzó jogalkotási fellépésre; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatások segíthetik Európát abban, hogy teljes mértékben kihasználja a belső piacot; a digitális belső piaccal kapcsolatos hatékony politikák kialakítására hív fel, annak érdekében, hogy az európai on-line szolgáltatások a lehető legmagasabb szintű fogyasztóvédelmet nyújtva és véget vetve a területi diszkriminációnak versenyképesebbé, hozzáférhetőbbé, határokat átszelővé és átláthatóbbá váljanak; felszólítja az EU intézményeit, hogy 2013-ig számolják fel a határokon átnyúló internetes tranzakciók előtt álló legfontosabb szabályozási és adminisztratív akadályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az egységes digitális piacra vonatkozó közösségi vívmányokat, és tegyen javaslatot a főbb akadályok felszámolását célzó jogalkotási fellépésre;

| 35. | kéri az EU-n belüli szabályok harmonizáltságának vizsgálatát annak érdekében, hogy elősegítse az online szolgáltatások („cloud computing”) és az e-kereskedelem egységes piacának létrejöttét; |
| --- | --- |

35.

kéri az EU-n belüli szabályok harmonizáltságának vizsgálatát annak érdekében, hogy elősegítse az online szolgáltatások („cloud computing”) és az e-kereskedelem egységes piacának létrejöttét;

| 36. | felszólatja a Bizottságot, hogy fokozza a határokon átnyúló online kereskedelem feltételeinek és szabályainak átláthatóságát, valamint a jogérvényesítés és jogorvoslat hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy az e-kereskedelem sikeres fejődéséhez az áruk és termékek hatékony elosztása szükséges, és ezért rámutat a 3. postai irányelv (2008/06/EK) gyors végrehajtásának szükségességére; |
| --- | --- |

36.

felszólatja a Bizottságot, hogy fokozza a határokon átnyúló online kereskedelem feltételeinek és szabályainak átláthatóságát, valamint a jogérvényesítés és jogorvoslat hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy az e-kereskedelem sikeres fejődéséhez az áruk és termékek hatékony elosztása szükséges, és ezért rámutat a 3. postai irányelv (2008/06/EK) gyors végrehajtásának szükségességére;

| 37. | úgy véli, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szükséges digitális környezetet a vállalkozások, különösen a kkv-k számára; felszólítja a tagállamokat, hogy a HÉA tekintetében hozzanak létre egyablakos rendszert, ezzel segítve a határokon átnyúló e-kereskedelmet a kkv-k és a vállalkozók számára, ugyanakkor felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az elektronikus számlák széles körű alkalmazását; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szükséges digitális környezetet a vállalkozások, különösen a kkv-k számára; felszólítja a tagállamokat, hogy a HÉA tekintetében hozzanak létre egyablakos rendszert, ezzel segítve a határokon átnyúló e-kereskedelmet a kkv-k és a vállalkozók számára, ugyanakkor felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az elektronikus számlák széles körű alkalmazását;

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy 2015-ig az összes közbeszerzés legalább 50 %-át elektronikus formában végezzék el, összhangban az e-kormányzásról tartott, 2005. évi manchesteri miniszteri konferencián elfogadott cselekvési tervvel; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy 2015-ig az összes közbeszerzés legalább 50 %-át elektronikus formában végezzék el, összhangban az e-kormányzásról tartott, 2005. évi manchesteri miniszteri konferencián elfogadott cselekvési tervvel;

| 39. | úgy véli, hogy csaknem egy évtizeddel elfogadásuk után az információs társadalom jogi kereteiről szóló irányelvek meghaladottnak tűnnek az internetes környezet bonyolultabbá válása, az új technológiák megjelenése és amiatt, hogy az uniós polgárok adatai egyre nagyobb mértékben kerülnek feldolgozásra az EU-n kívül; úgy véli, hogy míg bizonyos irányelvek esetében a belőlük származó jogi kérdéseket jelentősebb módosítások segítségével meg lehet oldani, más irányelvek ennél mélyebb felülvizsgálatra szorulnak, továbbá elő kell mozdítani egy nemzetközi adatvédelmi keret elfogadását; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy csaknem egy évtizeddel elfogadásuk után az információs társadalom jogi kereteiről szóló irányelvek meghaladottnak tűnnek az internetes környezet bonyolultabbá válása, az új technológiák megjelenése és amiatt, hogy az uniós polgárok adatai egyre nagyobb mértékben kerülnek feldolgozásra az EU-n kívül; úgy véli, hogy míg bizonyos irányelvek esetében a belőlük származó jogi kérdéseket jelentősebb módosítások segítségével meg lehet oldani, más irányelvek ennél mélyebb felülvizsgálatra szorulnak, továbbá elő kell mozdítani egy nemzetközi adatvédelmi keret elfogadását;

| 40. | hangsúlyozza a közszolgáltatások digitálissá tételében rejlő potenciális értékeket a polgárok és a vállalkozások számára (e-kormányzás), mivel ez hatékonyabb és személyre szabottabb közszolgáltatásokat eredményez; felszólítja a tagállamokat, hogy hasznosítsák az IKT-eszközöket a közszféra átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítása, valamint az összes társadalmi-gazdasági csoportot bevonó részvételi demokrácia megvalósítása érdekében, az új felhasználók tudatosságának fokozása és a bizalom megteremtése által; felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti terveket a közszolgáltatások digitálissá tételére, amelyek a fogyatékkal élők számára is hozzáférhető, internetes, digitális közszolgáltatások 2015-ig történő kiépítésére irányuló célkitűzéseket és intézkedéseket is tartalmaznak; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a közszolgáltatások digitálissá tételében rejlő potenciális értékeket a polgárok és a vállalkozások számára (e-kormányzás), mivel ez hatékonyabb és személyre szabottabb közszolgáltatásokat eredményez; felszólítja a tagállamokat, hogy hasznosítsák az IKT-eszközöket a közszféra átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítása, valamint az összes társadalmi-gazdasági csoportot bevonó részvételi demokrácia megvalósítása érdekében, az új felhasználók tudatosságának fokozása és a bizalom megteremtése által; felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti terveket a közszolgáltatások digitálissá tételére, amelyek a fogyatékkal élők számára is hozzáférhető, internetes, digitális közszolgáltatások 2015-ig történő kiépítésére irányuló célkitűzéseket és intézkedéseket is tartalmaznak;

| 41. | kiemeli a szélessávú internet európai polgárok egészsége szempontjából fennálló fontosságát, mely lehetővé teszi a hatékony egészségügyi információs technológiák alkalmazását, javítja az ellátás minőségét, kiterjeszti az egészségügyi ellátást a vidéki szigeti, a hegyvidéki és ritkán lakott területekre, megkönnyíti az otthoni ápolást, valamint csökkenti a felesleges kezeléseket és a költséges betegszállítást; emlékeztet arra, hogy a szélessávú internethozzáférés segíthet az európai polgárok megvédésében, a közbiztonsággal kapcsolatos információk és eljárások, a katasztrófakezelés és helyreállítás elősegítése és támogatása által; |
| --- | --- |

41.

kiemeli a szélessávú internet európai polgárok egészsége szempontjából fennálló fontosságát, mely lehetővé teszi a hatékony egészségügyi információs technológiák alkalmazását, javítja az ellátás minőségét, kiterjeszti az egészségügyi ellátást a vidéki szigeti, a hegyvidéki és ritkán lakott területekre, megkönnyíti az otthoni ápolást, valamint csökkenti a felesleges kezeléseket és a költséges betegszállítást; emlékeztet arra, hogy a szélessávú internethozzáférés segíthet az európai polgárok megvédésében, a közbiztonsággal kapcsolatos információk és eljárások, a katasztrófakezelés és helyreállítás elősegítése és támogatása által;

| 42. | hangsúlyozza, hogy az információs és kommunikációs technológia (IKT) kiemelten fontos a fogyatékkal élők számára, mivel mindennapi tevékenységük során másoknál fokozottabban szorulnak technológiai segítségnyújtásra; úgy véli, hogy a fogyatékkal élőknek joguk van azonos feltételekkel lépést tartani az új termékek és szolgáltatások gyors fejlődésével, annak érdekében, hogy egy befogadó, akadálymentes információs társadalom előnyeit élvezhessék; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az információs és kommunikációs technológia (IKT) kiemelten fontos a fogyatékkal élők számára, mivel mindennapi tevékenységük során másoknál fokozottabban szorulnak technológiai segítségnyújtásra; úgy véli, hogy a fogyatékkal élőknek joguk van azonos feltételekkel lépést tartani az új termékek és szolgáltatások gyors fejlődésével, annak érdekében, hogy egy befogadó, akadálymentes információs társadalom előnyeit élvezhessék;

| 43. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a tartalmak és az ismeretek szabad áramlását lehetővé tévő „ötödik szabadságjogot”, és hogy 2015-ig konvergens, fogyasztóbarát jogi keretet kell kidolgozni a digitális tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozólag Európában, amely biztonságot nyújtana a fogyasztóknak, továbbá egyensúlyt találna a jogbirtokosok jogai és a felhasználók tartalmakhoz és ismeretekhez való hozzáférési lehetőségei között; a technológia gyors fejlődésének tükrében sürgeti az EU-t, hogy gyorsítsa fel a szerzői jogok érvényesítéséről szóló vitát, és elemezze az EU működéséről szóló szerződés 118. cikke alapján 2013-ig létrehozandó uniós szerzői jogi jogszabály hatását annak érdekében, hogy Unió szerte egységes védelmet biztosítsanak az internetes és nem internetes szellemi tulajdonjogok tekintetében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a tartalmak és az ismeretek szabad áramlását lehetővé tévő „ötödik szabadságjogot”, és hogy 2015-ig konvergens, fogyasztóbarát jogi keretet kell kidolgozni a digitális tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozólag Európában, amely biztonságot nyújtana a fogyasztóknak, továbbá egyensúlyt találna a jogbirtokosok jogai és a felhasználók tartalmakhoz és ismeretekhez való hozzáférési lehetőségei között; a technológia gyors fejlődésének tükrében sürgeti az EU-t, hogy gyorsítsa fel a szerzői jogok érvényesítéséről szóló vitát, és elemezze az EU működéséről szóló szerződés 118. cikke alapján 2013-ig létrehozandó uniós szerzői jogi jogszabály hatását annak érdekében, hogy Unió szerte egységes védelmet biztosítsanak az internetes és nem internetes szellemi tulajdonjogok tekintetében;

| 44. | elismeri, hogy Európa kreatív és kulturális ipara nemcsak hogy alapvető szerepet játszik Európában a kulturális sokféleség, a médiapluralizmus és a részvételi demokrácia előmozdításában, hanem az európai fenntartható növekedés számára is fontos hajtóerőt jelent, és ezáltal döntő szerepet játszhat Európa gazdasági fellendülésében; elismeri, hogy szükség van egy olyan környezet kialakítására, amely továbbra is ösztönzi a kreatív ágazatot; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a digitális menetrendhez kapcsolódó valamennyi politikai kezdeményezésbe foglalja bele a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményt; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy Európa kreatív és kulturális ipara nemcsak hogy alapvető szerepet játszik Európában a kulturális sokféleség, a médiapluralizmus és a részvételi demokrácia előmozdításában, hanem az európai fenntartható növekedés számára is fontos hajtóerőt jelent, és ezáltal döntő szerepet játszhat Európa gazdasági fellendülésében; elismeri, hogy szükség van egy olyan környezet kialakítására, amely továbbra is ösztönzi a kreatív ágazatot; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a digitális menetrendhez kapcsolódó valamennyi politikai kezdeményezésbe foglalja bele a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményt;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az európai digitális menetrendnek elő kell mozdítania az Európai Unióban a magas színvonalú és kulturálisan változatos tartalom létrehozását és terjesztését annak érdekében, hogy minden uniós állampolgárt arra ösztönözzön, hogy alkalmazzon digitális technológiákat – mint az internet –, és hogy teljes mértékben kihasználja azokat a kulturális és társadalmi előnyöket, amelyeket az Európai Unió polgárai e technológiák használatával nyerhetnek; javasolja, hogy kezdeményezzenek EU-szintű információs kampányt a tájékozottság szintjének növelése érdekében, különösen a digitális kultúra tartalmának fejlesztése és terjesztése által; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy jogalkotási munkaprogramja keretében vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a tagállamok számára lehetővé tegyék, hogy a kulturális javak online terjesztése tekintetében csökkentett HÉA-kulcsot alkalmazzanak; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az európai digitális menetrendnek elő kell mozdítania az Európai Unióban a magas színvonalú és kulturálisan változatos tartalom létrehozását és terjesztését annak érdekében, hogy minden uniós állampolgárt arra ösztönözzön, hogy alkalmazzon digitális technológiákat – mint az internet –, és hogy teljes mértékben kihasználja azokat a kulturális és társadalmi előnyöket, amelyeket az Európai Unió polgárai e technológiák használatával nyerhetnek; javasolja, hogy kezdeményezzenek EU-szintű információs kampányt a tájékozottság szintjének növelése érdekében, különösen a digitális kultúra tartalmának fejlesztése és terjesztése által; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy jogalkotási munkaprogramja keretében vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a tagállamok számára lehetővé tegyék, hogy a kulturális javak online terjesztése tekintetében csökkentett HÉA-kulcsot alkalmazzanak;

| 46. | felhívja a figyelmet arra, hogy az internet, ami számos új lehetőséget kínál a kreatív tartalmak terjesztésére és az azokhoz történő hozzáférésre, új kihívásokat is hordoz magában az uniós kibertér bűncselekmények és jogsértések új formái elleni védelme terén; megjegyzi, hogy a szerzői jog érvényesítése területén elvi kérdésként kell kezelni azt, hogy a szankciók mint lehetséges eszközök elsőként a kereskedelmi visszaéléseket célozzák meg, ne pedig az egyes polgárokat; |
| --- | --- |

46.

felhívja a figyelmet arra, hogy az internet, ami számos új lehetőséget kínál a kreatív tartalmak terjesztésére és az azokhoz történő hozzáférésre, új kihívásokat is hordoz magában az uniós kibertér bűncselekmények és jogsértések új formái elleni védelme terén; megjegyzi, hogy a szerzői jog érvényesítése területén elvi kérdésként kell kezelni azt, hogy a szankciók mint lehetséges eszközök elsőként a kereskedelmi visszaéléseket célozzák meg, ne pedig az egyes polgárokat;

| 47. | úgy véli, hogy az új technológiák és az új digitális hordozóeszközök megjelenésének, valamint a fogyasztói szokások változásának tükrében az EU-nak keresletorientált politikát kell folytatnia, és mérlegelnie kell a szerzői jogok engedélyezési és megszerzési szabályainak finomítását; felszólít egy jobb, hatékonyabb, következetesebb és átlátható, a jogok kezelésével és megszerzésével kapcsolatos rendszer megteremtésére mind a zenei, mind pedig az audiovizuális művek tekintetében, valamint a közös jogkezelő szervezetek közötti fokozottabb átláthatóságra és versenyre szólít fel; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az új technológiák és az új digitális hordozóeszközök megjelenésének, valamint a fogyasztói szokások változásának tükrében az EU-nak keresletorientált politikát kell folytatnia, és mérlegelnie kell a szerzői jogok engedélyezési és megszerzési szabályainak finomítását; felszólít egy jobb, hatékonyabb, következetesebb és átlátható, a jogok kezelésével és megszerzésével kapcsolatos rendszer megteremtésére mind a zenei, mind pedig az audiovizuális művek tekintetében, valamint a közös jogkezelő szervezetek közötti fokozottabb átláthatóságra és versenyre szólít fel;

| 48. | hangsúlyozza, hogy az új digitális menetrendben nagyobb figyelmet kell szentelni Európa egyedülálló kulturális öröksége digitalizálásának, valamint a polgárok ehhez történő hozzáférése javításának; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő pénzügyi támogatást az EU digitalizálási politikája számára, és bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy találjanak megfelelő megoldást a jelenlegi jogi akadályok leküzdésére; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy az új digitális menetrendben nagyobb figyelmet kell szentelni Európa egyedülálló kulturális öröksége digitalizálásának, valamint a polgárok ehhez történő hozzáférése javításának; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő pénzügyi támogatást az EU digitalizálási politikája számára, és bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy találjanak megfelelő megoldást a jelenlegi jogi akadályok leküzdésére;

| 49. | mély aggodalmát fejezi ki az európai digitális könyvtárprojekt jövőjével kapcsolatban, hacsak radikális változások nem történnek a könyvtárak digitalizálása, valamint a projekt irányítása, hatékonysága, megvalósíthatósága, hasznossága, és a médiákban történő erőteljes népszerűsítése terén; |
| --- | --- |

49.

mély aggodalmát fejezi ki az európai digitális könyvtárprojekt jövőjével kapcsolatban, hacsak radikális változások nem történnek a könyvtárak digitalizálása, valamint a projekt irányítása, hatékonysága, megvalósíthatósága, hasznossága, és a médiákban történő erőteljes népszerűsítése terén;

| 50. | úgy véli, hogy az információs és távközlési technológiák következetes kiaknázásával párhuzamosan fontos az ezzel kapcsolatos kutatások előmozdítása, valamint a magán- és állami befektetések ösztönzése a magas kockázattal járó, együttműködésre épülő információs és távközlési kutatás és innováció területén; hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az internetes technológiák és az alacsony széndioxid-kibocsátású információs és távközlési alkalmazások, a számítási felhő, az intelligens környezet és a szuperszámítógépek kidolgozásában; javasolja, hogy a következő pénzügyi tervben duplázzák meg az ezzel kapcsolatos kutatásokra fordított uniós költségvetést, a technológiák átvételére szolgáló költségvetést pedig négyszerezzék meg; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az információs és távközlési technológiák következetes kiaknázásával párhuzamosan fontos az ezzel kapcsolatos kutatások előmozdítása, valamint a magán- és állami befektetések ösztönzése a magas kockázattal járó, együttműködésre épülő információs és távközlési kutatás és innováció területén; hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az internetes technológiák és az alacsony széndioxid-kibocsátású információs és távközlési alkalmazások, a számítási felhő, az intelligens környezet és a szuperszámítógépek kidolgozásában; javasolja, hogy a következő pénzügyi tervben duplázzák meg az ezzel kapcsolatos kutatásokra fordított uniós költségvetést, a technológiák átvételére szolgáló költségvetést pedig négyszerezzék meg;

| 51. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az egyetemeken fellelhető tehetségeknek az IKT-hoz való vonzása, valamint e tehetségek fejlesztése és megtartása tekintetében Európa továbbra is elmarad más vezető piacoktól, és jelentős mértékű agyelszívást kell elszenvednie, aminek az az oka, hogy az USA-ban jobb munkakörülményeket tudnak biztosítani az egyetemeken és a kutatásban; hangsúlyozza, hogy e probléma megoldása érdekében Európának – az ipar mellett – együtt kell működnie az egyetemekkel is, hogy vonzó karrierfejlesztési programot hozzon létre, amely támogatja a tudományos kutatói közösség által a szélessávú interneten alapuló, világszínvonalú IKT-innovációs stratégiában betöltött alapvető szerepet; |
| --- | --- |

51.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az egyetemeken fellelhető tehetségeknek az IKT-hoz való vonzása, valamint e tehetségek fejlesztése és megtartása tekintetében Európa továbbra is elmarad más vezető piacoktól, és jelentős mértékű agyelszívást kell elszenvednie, aminek az az oka, hogy az USA-ban jobb munkakörülményeket tudnak biztosítani az egyetemeken és a kutatásban; hangsúlyozza, hogy e probléma megoldása érdekében Európának – az ipar mellett – együtt kell működnie az egyetemekkel is, hogy vonzó karrierfejlesztési programot hozzon létre, amely támogatja a tudományos kutatói közösség által a szélessávú interneten alapuló, világszínvonalú IKT-innovációs stratégiában betöltött alapvető szerepet;

| 52. | úgy véli, hogy 2015-re az összes európai kutatási intézményt és infrastruktúrát Gpbs kapacitású ultra nagysebességű kommunikációs hálózatnak kell összekötnie, intranetet hozva létre az európai kutatási közösség számára; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy 2015-re az összes európai kutatási intézményt és infrastruktúrát Gpbs kapacitású ultra nagysebességű kommunikációs hálózatnak kell összekötnie, intranetet hozva létre az európai kutatási közösség számára;

| 53. | kéri, hogy kapjon nagyobb figyelmet a nyílt forrású szoftverek felhasználása; |
| --- | --- |

53.

kéri, hogy kapjon nagyobb figyelmet a nyílt forrású szoftverek felhasználása;

| 54. | felszólít a kutatásba történő új beruházásokra a már létező digitális eszközök jobb alkalmazása és valamennyi polgárnak a kulturális termékekhez való hozzáférésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

54.

felszólít a kutatásba történő új beruházásokra a már létező digitális eszközök jobb alkalmazása és valamennyi polgárnak a kulturális termékekhez való hozzáférésének biztosítása érdekében;

| 55. | aggodalmát fejezi ki az EU keretprogramjában tapasztalható bürokrácia miatt; felszólítja a Bizottságot, hogy a keretprogram eljárásainak újrafogalmazásával – a program veszélyeztetése nélkül – és egy felhasználói tanács létrehozásával szüntesse meg a felesleges bürokráciát; |
| --- | --- |

55.

aggodalmát fejezi ki az EU keretprogramjában tapasztalható bürokrácia miatt; felszólítja a Bizottságot, hogy a keretprogram eljárásainak újrafogalmazásával – a program veszélyeztetése nélkül – és egy felhasználói tanács létrehozásával szüntesse meg a felesleges bürokráciát;

| 56. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt értékelje, hogy a közbeszerzésekről szóló 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvek és átültetésük miként támogatják a kutatást és az innovációt, valamint adott esetben azonosítsák a legjobb gyakorlatokat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a közbeszerzések terén az innovációval kapcsolatos mutatók kidolgozására; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt értékelje, hogy a közbeszerzésekről szóló 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvek és átültetésük miként támogatják a kutatást és az innovációt, valamint adott esetben azonosítsák a legjobb gyakorlatokat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a közbeszerzések terén az innovációval kapcsolatos mutatók kidolgozására;

| 57. | emlékeztet arra, hogy Európa jövőbeni versenyképessége, továbbá az, hogy mennyire képes talpra állni a jelenlegi válságból, jelentős mértékben függ attól, hogy, mennyire képes elősegíteni az IKT széleskörű és hatékony kiépítését a vállalatoknál; emlékeztet ugyanakkor arra is, hogy a kis- és középvállalkozások még messze elmaradnak a nagyvállatoktól, és fokozottan felhívja a figyelmet azokra a garanciákra, amelyeket annak érdekében kell biztosítani, hogy a kis- és középvállalkozások ne rekedjenek kívül az IKT fejlődésén; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a kkv-k termelékenységének növelése érdekében fokozzák számukra az IKT eszközök alkalmazására irányuló támogatásokat; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy Európa jövőbeni versenyképessége, továbbá az, hogy mennyire képes talpra állni a jelenlegi válságból, jelentős mértékben függ attól, hogy, mennyire képes elősegíteni az IKT széleskörű és hatékony kiépítését a vállalatoknál; emlékeztet ugyanakkor arra is, hogy a kis- és középvállalkozások még messze elmaradnak a nagyvállatoktól, és fokozottan felhívja a figyelmet azokra a garanciákra, amelyeket annak érdekében kell biztosítani, hogy a kis- és középvállalkozások ne rekedjenek kívül az IKT fejlődésén; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a kkv-k termelékenységének növelése érdekében fokozzák számukra az IKT eszközök alkalmazására irányuló támogatásokat;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az on-line üzleti lehetőségek előmozdítását célzó digitális tervet azzal az elsődleges céllal, hogy alternatívákat kínáljon fel a pénzügyi válság következtében a közelmúltban munkanélkülivé váltak számára; az ingyenes internetkapcsolat és a díjmentes konzultáció mellett a terv részét kell képeznie a megfizethető szoftverek és hardverek rendelkezésre bocsátásának; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az on-line üzleti lehetőségek előmozdítását célzó digitális tervet azzal az elsődleges céllal, hogy alternatívákat kínáljon fel a pénzügyi válság következtében a közelmúltban munkanélkülivé váltak számára; az ingyenes internetkapcsolat és a díjmentes konzultáció mellett a terv részét kell képeznie a megfizethető szoftverek és hardverek rendelkezésre bocsátásának;

| 59. | úgy véli, hogy a 2015.eu napirendnek az információs és távközlési technológiákat kellene az alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaság középpontjába állítania; a 20-20-20 éghajlatváltozási stratégia célkitűzéseinek teljesítése érdekében az információs és távközlési technológiák kiaknázására szólít fel; úgy véli, hogy az olyan alkalmazásokat, mint például az intelligens villamosenergia-hálózatok, az intelligens fogyasztásmérés, az intelligens mobilitás, az intelligens vízgazdálkodás és az e-egészségügy a 2015.eu kulcsfontosságú kezdeményezéseinek kell tekinteni; rámutat továbbá, hogy az informatikai ágazat ökológiai lábnyomát 2015-re 50 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a 2015.eu napirendnek az információs és távközlési technológiákat kellene az alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaság középpontjába állítania; a 20-20-20 éghajlatváltozási stratégia célkitűzéseinek teljesítése érdekében az információs és távközlési technológiák kiaknázására szólít fel; úgy véli, hogy az olyan alkalmazásokat, mint például az intelligens villamosenergia-hálózatok, az intelligens fogyasztásmérés, az intelligens mobilitás, az intelligens vízgazdálkodás és az e-egészségügy a 2015.eu kulcsfontosságú kezdeményezéseinek kell tekinteni; rámutat továbbá, hogy az informatikai ágazat ökológiai lábnyomát 2015-re 50 %-kal kell csökkenteni;

| 60. | úgy véli, hogy a nemzetközi kereskedelmet a méltányos kereskedelem elvének kell vezérelnie, annak érdekében, hogy megfelelő egyensúly alakuljon ki a piacok megnyitása és a különböző gazdasági ágazatok jogos védelme között, különös figyelmet fordítva a munkafeltételekre és a szociális körülményekre; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a nemzetközi kereskedelmet a méltányos kereskedelem elvének kell vezérelnie, annak érdekében, hogy megfelelő egyensúly alakuljon ki a piacok megnyitása és a különböző gazdasági ágazatok jogos védelme között, különös figyelmet fordítva a munkafeltételekre és a szociális körülményekre;

| 61. | úgy véli, hogy a 2015.eu napirend hatékony végrehajtása szempontjából felelősségvállalásra, valamint politikai láthatóságra van szükség minden politikai és földrajzi szinten (EU, nemzeti és regionális) a többszintű kormányzás szellemében; e tekintetben javasolja, hogy rendszeresen szervezzenek csúcstalálkozókat a digitális napirenddel kapcsolatban, az uniós és tagállami szinten elért előrelépés áttekintésére és a politikai lendület megújítására; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a 2015.eu napirend hatékony végrehajtása szempontjából felelősségvállalásra, valamint politikai láthatóságra van szükség minden politikai és földrajzi szinten (EU, nemzeti és regionális) a többszintű kormányzás szellemében; e tekintetben javasolja, hogy rendszeresen szervezzenek csúcstalálkozókat a digitális napirenddel kapcsolatban, az uniós és tagállami szinten elért előrelépés áttekintésére és a politikai lendület megújítására;

| 62. | külön felhívja a Bizottság figyelmét annak, hogy „intelligens” (egyértelmű, mérhető, megfelelő, reális és időalapú) célokat kell kitűzni, valamint hogy cselekvési tervet kell elfogadni el az összes vonatkozó uniós eszköz, a finanszírozás, a soft law, a jogérvényesítés és szükség esetén a célzott jogalkotás igénybe vételére valamennyi vonatkozó szakpolitikai területen (elektronikus kommunikáció, oktatás, kutatás, innováció, kohéziós politika); felszólítja a Bizottságot a 2015.eu stratégia eredményeinek egy szélesebb körű és a társadalmi-gazdasági hatások minőségi és mennyiségi elemzését is lehetővé tevő, szélesebb körű mutatókészlet felhasználásával történő rendszeres felülvizsgálatára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a megfelelő koordinációt az erre a területre vonatkozó uniós, nemzeti és regionális programok között; |
| --- | --- |

62.

külön felhívja a Bizottság figyelmét annak, hogy „intelligens” (egyértelmű, mérhető, megfelelő, reális és időalapú) célokat kell kitűzni, valamint hogy cselekvési tervet kell elfogadni el az összes vonatkozó uniós eszköz, a finanszírozás, a soft law, a jogérvényesítés és szükség esetén a célzott jogalkotás igénybe vételére valamennyi vonatkozó szakpolitikai területen (elektronikus kommunikáció, oktatás, kutatás, innováció, kohéziós politika); felszólítja a Bizottságot a 2015.eu stratégia eredményeinek egy szélesebb körű és a társadalmi-gazdasági hatások minőségi és mennyiségi elemzését is lehetővé tevő, szélesebb körű mutatókészlet felhasználásával történő rendszeres felülvizsgálatára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a megfelelő koordinációt az erre a területre vonatkozó uniós, nemzeti és regionális programok között;

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  HL C 291. E, 2006.11.30., 133. o.

(2)  HL C 287. E, 2007.11.29., 364. o.

(3)  HL C 146. E, 2008.6.12., 87. o.

(4)  HL C 146. E, 2008.6.12., 370. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/54

---

2010. május 5., szerdaA Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégia

P7_TA(2010)0141

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról (2009/2213(INI))

2011/C 81 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel a latin-amerikai, karibi és európai uniós állam- és kormányfők eddig öt alkalommal, Rio de Janeiróban (1999. június 28–29.), Madridban (2002. május 17–18.), Guadalajarában (2004. május 28–29.), Bécsben (2006. május 12–13.) és Limában (2008. május 16–17.) megtartott csúcstalálkozójának nyilatkozataira,

tekintettel a 2009. május 13–14-én a Riói Csoport és az Európai Unió között Prágában megtartott XIV. miniszteri találkozó közös közleményére,

tekintettel az Európai Unió miniszteri trojkája és a közép-amerikai országok miniszterei közötti San José-i párbeszéd 2009. május 14-én Prágában megrendezett miniszteri értekezletén elfogadott közös közleményre,

tekintettel az állam- és kormányfők 2009. november 29. és december 1. között Estorilban (Portugália) rendezett XIX. ibero-amerikai csúcstalálkozójára (lisszaboni nyilatkozat),

tekintettel a Bizottság 2009. szeptember 30-i, „Az Európai Unió és Latin-Amerika: Globális szereplők partnersége” című nyilatkozatára (COM(2009)0495),

tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2009. december 8-i következtetéseire az Európai Unió és Latin-Amerika kapcsolatairól,

tekintettel az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) állásfoglalásaira, és különösen „Az Európai Unió és Latin-Amerika kapcsolatai az V. limai csúcstalálkozó fényében, különös tekintettel a demokratikus kormányzásra” című 2007. december 20-i állásfoglalására, a Béke és Biztonság Euro–Latin-amerikai Chartájáról szóló 2009. április 8-i állásfoglalására és „Az Európai Unió és Latin-Amerika közötti partnerség a 2010 májusában megrendezésre kerülő VI. madridi csúcstalálkozó fényében” című 2009. október 15-i állásfoglalásra irányuló indítványára,

tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kapcsolatokat célzó globális partnerségről és közös stratégiáról szóló 2001. november 15-i állásfoglalására (1), az Európai Unió és Latin-Amerika közötti megerősített partnerségről szóló 2006. április 27-i állásfoglalására (2) és a Limában megrendezett ötödik latin-amerikai és karibi államok–Európai Unió csúcstalálkozóról szóló, 2008. április 24-i állásfoglalására (3),

tekintettel a Haitit sújtó földrengésről szóló 2010. február 10-i, a Venezueláról szóló 2010. február 11-i, valamint a kubai politikai és lelkiismereti foglyok helyzetéről szóló 2010. március 11-i állásfoglalásaira,

tekintettel „Az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című, 2007. október 11-i állásfoglalására (4)

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0111/2010),

| A. | tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika között létrejött kétoldalú regionális stratégiai partnerség jelentőségére, és mivel mindkét régió számára fontos e partnerség további mélyítése és tökéletesítése, |
| --- | --- |

A.

tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika között létrejött kétoldalú regionális stratégiai partnerség jelentőségére, és mivel mindkét régió számára fontos e partnerség további mélyítése és tökéletesítése,

| B. | mivel az EU és Latin-Amerika kapcsolatainak erősítése az Unió jelenlegi spanyol és jövőbeli belga és magyar elnökségének egyik prioritása, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és Latin-Amerika kapcsolatainak erősítése az Unió jelenlegi spanyol és jövőbeli belga és magyar elnökségének egyik prioritása,

| C. | mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség jelentős fejlődésen ment keresztül az 1999-es első csúcstalálkozó óta, és a bécsi csúcstalálkozón létrehozták az EuroLat közgyűlést, a kétoldalú regionális stratégiai partnerség parlamenti ágát, mivel azonban vannak még megoldandó feladatok és kihívások, |
| --- | --- |

C.

mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség jelentős fejlődésen ment keresztül az 1999-es első csúcstalálkozó óta, és a bécsi csúcstalálkozón létrehozták az EuroLat közgyűlést, a kétoldalú regionális stratégiai partnerség parlamenti ágát, mivel azonban vannak még megoldandó feladatok és kihívások,

| D. | mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség egyik kulcsfontosságú célkitűzése a szubregionális és kétoldalú partnerségi megállapodások és stratégiai partnerségek megkötése révén elérendő regionális integráció, |
| --- | --- |

D.

mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség egyik kulcsfontosságú célkitűzése a szubregionális és kétoldalú partnerségi megállapodások és stratégiai partnerségek megkötése révén elérendő regionális integráció,

| E. | mivel a Dél-amerikai Nemzetek Uniója (UNASUR) – amely bár a földrész különböző integrációs törekvéseitől (CAN, MECORSUR, SICA) eltérő jellegű szervezet – elősegítheti az említett folyamatokat, |
| --- | --- |

E.

mivel a Dél-amerikai Nemzetek Uniója (UNASUR) – amely bár a földrész különböző integrációs törekvéseitől (CAN, MECORSUR, SICA) eltérő jellegű szervezet – elősegítheti az említett folyamatokat,

| F. | mivel a jelenlegi vagy jövőbeli esetleges amerikaközi konfliktusok során az érintett kormányoknak – a szubszidiaritás elvének megfelelően – latin-amerikai bíróságokon kellene végigjárniuk a jogérvényesítés útját, mielőtt a földrészen kívüli bíróságokhoz fordulnak, |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi vagy jövőbeli esetleges amerikaközi konfliktusok során az érintett kormányoknak – a szubszidiaritás elvének megfelelően – latin-amerikai bíróságokon kellene végigjárniuk a jogérvényesítés útját, mielőtt a földrészen kívüli bíróságokhoz fordulnak,

| G. | mivel úgy Latin-Amerikában, mint Európában a katonai kiadások az elmúlt években jelentősen növekedtek, |
| --- | --- |

G.

mivel úgy Latin-Amerikában, mint Európában a katonai kiadások az elmúlt években jelentősen növekedtek,

| H. | mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség megerősítette a két fél közötti együttműködést a nemzetközi fórumokon és szervezetekben, és mivel a közös célkitűzések felállításán túl tovább kell folytatni a globális jelentőségű témákról kialakított álláspontok összehangolását, figyelembe véve mindkét fél érdekeit és aggodalmait, |
| --- | --- |

H.

mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség megerősítette a két fél közötti együttműködést a nemzetközi fórumokon és szervezetekben, és mivel a közös célkitűzések felállításán túl tovább kell folytatni a globális jelentőségű témákról kialakított álláspontok összehangolását, figyelembe véve mindkét fél érdekeit és aggodalmait,

| I. | mivel az Európai Unió – történelmi lépésként – a közelmúltban ratifikálta a fogyatékkal élő személyek jogainak védelméről szóló ENSZ-egyezményt, és mivel annak végrehajtása több mint 60 millió, fogyatékkal élő latin-amerikai ember számára jelenti polgári és szociális jogaik tényleges érvényesítését és az esélyegyenlőség előmozdítását, |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió – történelmi lépésként – a közelmúltban ratifikálta a fogyatékkal élő személyek jogainak védelméről szóló ENSZ-egyezményt, és mivel annak végrehajtása több mint 60 millió, fogyatékkal élő latin-amerikai ember számára jelenti polgári és szociális jogaik tényleges érvényesítését és az esélyegyenlőség előmozdítását,

| J. | mivel az Egyesült Államok új kormányzatának hivatalba lépése nagy reményekre adott okot, |
| --- | --- |

J.

mivel az Egyesült Államok új kormányzatának hivatalba lépése nagy reményekre adott okot,

| K. | mivel Latin-Amerikában több mint 600 millió ember él, és mivel a térség a világ össztermelésének 10 %-át adja, a bolygó növényfajai 40 %-ának ad otthont és rendkívüli humán erőforrásokkal rendelkezik, |
| --- | --- |

K.

mivel Latin-Amerikában több mint 600 millió ember él, és mivel a térség a világ össztermelésének 10 %-át adja, a bolygó növényfajai 40 %-ának ad otthont és rendkívüli humán erőforrásokkal rendelkezik,

| L. | mivel az EU és Latin-Amerika kapcsolatai közös értékeken nyugszanak és az emberi jogok és a szabadságjogok tiszteletben tartása a stratégiai partnerség egyik alapeleme, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU és Latin-Amerika kapcsolatai közös értékeken nyugszanak és az emberi jogok és a szabadságjogok tiszteletben tartása a stratégiai partnerség egyik alapeleme,

| M. | mivel a Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatok fejlődése kölcsönös érdek és minden uniós tagállam, illetve latin-amerikai ország számára potenciális előnyöket hordozhat, |
| --- | --- |

M.

mivel a Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatok fejlődése kölcsönös érdek és minden uniós tagállam, illetve latin-amerikai ország számára potenciális előnyöket hordozhat,

| N. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség elvének valamennyi politikába való integrációja hozzájárulhat ahhoz, hogy a társadalmak igazságosabbak és demokratikusabbak legyenek, és hogy a nőket és a férfiakat az élet minden területén egyenlőnek tekintsék, |
| --- | --- |

N.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség elvének valamennyi politikába való integrációja hozzájárulhat ahhoz, hogy a társadalmak igazságosabbak és demokratikusabbak legyenek, és hogy a nőket és a férfiakat az élet minden területén egyenlőnek tekintsék,

| O. | mivel az EU, Latin-Amerika és a karibi térség együtt több mint egymilliárd embernek ad otthont, és az ENSZ tagállamainak harmadát teszi ki, |
| --- | --- |

O.

mivel az EU, Latin-Amerika és a karibi térség együtt több mint egymilliárd embernek ad otthont, és az ENSZ tagállamainak harmadát teszi ki,

| P. | mivel Latin-Amerikában az EU nyújtja a legtöbb fejlesztési támogatást, a legnagyobb befektető és a második legfontosabb kereskedelmi partner – az első a Mercosur és Chile vonatkozásában –, továbbá mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség 1999-es elindítása óta az EU összesen több mint 3 milliárd euró értékben finanszírozott projekteket és programokat, |
| --- | --- |

P.

mivel Latin-Amerikában az EU nyújtja a legtöbb fejlesztési támogatást, a legnagyobb befektető és a második legfontosabb kereskedelmi partner – az első a Mercosur és Chile vonatkozásában –, továbbá mivel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség 1999-es elindítása óta az EU összesen több mint 3 milliárd euró értékben finanszírozott projekteket és programokat,

| Q. | mivel a globális recesszióból történő kilábalás folyamata 2010-ben még mindig lassú lesz, és mivel bár Latin-Amerika jobban ellenállt a válságnak, mint a többi fejlett gazdaság, és 2010-ben átlagosan megközelítőleg 3 %-os növekedés várható, a fellendülés megoszlása igen egyenlőtlen lesz, és a növekedés szintje nem lesz elegendő az európai társaiknál jóval alacsonyabb szintű szociális védelemben részesülő lakosság szociális körülményeinek jelentős javításához, |
| --- | --- |

Q.

mivel a globális recesszióból történő kilábalás folyamata 2010-ben még mindig lassú lesz, és mivel bár Latin-Amerika jobban ellenállt a válságnak, mint a többi fejlett gazdaság, és 2010-ben átlagosan megközelítőleg 3 %-os növekedés várható, a fellendülés megoszlása igen egyenlőtlen lesz, és a növekedés szintje nem lesz elegendő az európai társaiknál jóval alacsonyabb szintű szociális védelemben részesülő lakosság szociális körülményeinek jelentős javításához,

| R. | mivel Latin-Amerika és az EU számos országában igen magas a fiatal munkanélküliek aránya, |
| --- | --- |

R.

mivel Latin-Amerika és az EU számos országában igen magas a fiatal munkanélküliek aránya,

| S. | mivel a jelentős haladás ellenére a régió gyermek- és gyermekágyi halandósági mutatóinak még jelentősen javulniuk kellene, |
| --- | --- |

S.

mivel a jelentős haladás ellenére a régió gyermek- és gyermekágyi halandósági mutatóinak még jelentősen javulniuk kellene,

| T. | mivel a kábítószer-termelés és -kereskedelem továbbra is súlyos probléma a régióban; mivel a kokatermelés megtöbbszöröződött Dél-Amerikában, és politikai-kulturális ellentétek vannak a termelést tiltó ENSZ-egyezmények és -határozatok, valamint egyes kormányok hivatalos álláspontja között, amely az őshonos kultúra részének tekinti a kokacserjét, |
| --- | --- |

T.

mivel a kábítószer-termelés és -kereskedelem továbbra is súlyos probléma a régióban; mivel a kokatermelés megtöbbszöröződött Dél-Amerikában, és politikai-kulturális ellentétek vannak a termelést tiltó ENSZ-egyezmények és -határozatok, valamint egyes kormányok hivatalos álláspontja között, amely az őshonos kultúra részének tekinti a kokacserjét,

| U. | mivel egyes őslakos csoportok Latin-Amerika számos országában szegénységben, egyenlőtlen és hátrányosan megkülönböztetettt helyzetben élnek, |
| --- | --- |

U.

mivel egyes őslakos csoportok Latin-Amerika számos országában szegénységben, egyenlőtlen és hátrányosan megkülönböztetettt helyzetben élnek,

| V. | mivel jelentős javulás szükséges az olyan kulcsfontosságú ágazatokban mint az energia, a víz, az infrastruktúra és a kommunikáció, hasonlóan a telekommunikációs ágazatban már elért javuláshoz, |
| --- | --- |

V.

mivel jelentős javulás szükséges az olyan kulcsfontosságú ágazatokban mint az energia, a víz, az infrastruktúra és a kommunikáció, hasonlóan a telekommunikációs ágazatban már elért javuláshoz,

| W. | mivel a latin-ameirkai régió fejlődését és az integrációs folyamathoz való hozzájárulását akadályozni fogja az infrastruktúra nem megfelelő javulása, |
| --- | --- |

W.

mivel a latin-ameirkai régió fejlődését és az integrációs folyamathoz való hozzájárulását akadályozni fogja az infrastruktúra nem megfelelő javulása,

| X. | mivel Latin-Amerikában komoly aggodalmat kelt az Európai Unió bevándorlási politikája, és mivel olyan megállapodásokra van szükség, amelyek figyelembe veszik az euro–latin-amerikai partnerek jogos érdekeit ezen érzékeny témában, |
| --- | --- |

X.

mivel Latin-Amerikában komoly aggodalmat kelt az Európai Unió bevándorlási politikája, és mivel olyan megállapodásokra van szükség, amelyek figyelembe veszik az euro–latin-amerikai partnerek jogos érdekeit ezen érzékeny témában,

| Y. | mivel az Európai Befektetési Bank (EBB) 1993-ban kezdte meg tevékenységét Latin-Amerikában, és a jelenlegi időszakban (2007–2013) 2,8 milliárd euró áll rendelkezésére projektek finanszírozására a régióban, |
| --- | --- |

Y.

mivel az Európai Befektetési Bank (EBB) 1993-ban kezdte meg tevékenységét Latin-Amerikában, és a jelenlegi időszakban (2007–2013) 2,8 milliárd euró áll rendelkezésére projektek finanszírozására a régióban,

| Z. | mivel az innováció és a tudás alapvető eszköz a szegénység felszámolásában, az éhínség elleni küzdelemben és a fenntartható fejlődés beindításában, amint azt a legutóbbi ibero-amerikai csúcstalálkozón megállapították, |
| --- | --- |

Z.

mivel az innováció és a tudás alapvető eszköz a szegénység felszámolásában, az éhínség elleni küzdelemben és a fenntartható fejlődés beindításában, amint azt a legutóbbi ibero-amerikai csúcstalálkozón megállapították,

| AA. | mivel az Ibero–Amerikai Államok Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete (OEI) és a Latin-amerikai és Karib-térségi Gazdasági Bizottság (CEPAL) által a közelmúltban elkészített tanulmány 55 milliárd euróban állapította meg azt a költségvetést, amely ahhoz szükséges, hogy 10 év alatt – 2011 és 2021 között – meg lehessen valósítani azokat a 2021-re kitűzött oktatási célokat, melyek a jelenleg tapasztalható hatalmas egyenlőtlenségek megszüntetésére, az analfabetizmus felszámolására, a 15 millió iskolába nem járó 3 és 6 év közötti gyermek beiskolázásának biztosítására, egy szilárd és hatékony szakképzési rendszer megteremtésére, valamint az egyetemi képzéshez való hozzáférés feltételeinek érzékelhető javítására irányulnak, |
| --- | --- |

AA.

mivel az Ibero–Amerikai Államok Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete (OEI) és a Latin-amerikai és Karib-térségi Gazdasági Bizottság (CEPAL) által a közelmúltban elkészített tanulmány 55 milliárd euróban állapította meg azt a költségvetést, amely ahhoz szükséges, hogy 10 év alatt – 2011 és 2021 között – meg lehessen valósítani azokat a 2021-re kitűzött oktatási célokat, melyek a jelenleg tapasztalható hatalmas egyenlőtlenségek megszüntetésére, az analfabetizmus felszámolására, a 15 millió iskolába nem járó 3 és 6 év közötti gyermek beiskolázásának biztosítására, egy szilárd és hatékony szakképzési rendszer megteremtésére, valamint az egyetemi képzéshez való hozzáférés feltételeinek érzékelhető javítására irányulnak,

| 1. | pozitívan fogadja „Az EU és Latin-Amerika: globális szereplők társulása” című bizottsági közleményt, melynek célja, hogy azonosítsa, értékelje és megvalósítsa azokat az operatív javaslatokat, amelyek a kétoldalú regionális stratégiai partnerség kibontakozását szolgálják; |
| --- | --- |

1.

pozitívan fogadja „Az EU és Latin-Amerika: globális szereplők társulása” című bizottsági közleményt, melynek célja, hogy azonosítsa, értékelje és megvalósítsa azokat az operatív javaslatokat, amelyek a kétoldalú regionális stratégiai partnerség kibontakozását szolgálják;

| 2. | gratulál a spanyol elnökség lendületéhez, mellyel el kívánja érni az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás és a Kolumbiával és Peruval kötendő többoldalú kereskedelmi megállapodások aláírását, valamint az Európai Unió és a Mercosur közti tárgyalások újraindítására vonatkozó elszántságához és határozott érdeklődéséhez; |
| --- | --- |

2.

gratulál a spanyol elnökség lendületéhez, mellyel el kívánja érni az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás és a Kolumbiával és Peruval kötendő többoldalú kereskedelmi megállapodások aláírását, valamint az Európai Unió és a Mercosur közti tárgyalások újraindítására vonatkozó elszántságához és határozott érdeklődéséhez;

| 3. | megismétli, hogy a különféle latin-amerikai regionális integrációs folyamatoknak nyújtott támogatás a kétoldalú regionális stratégiai partnerség egyik alapelve, és bízik abban, hogy az említett kétoldalú regionális stratégiai partnerség lehetővé teszi a világszintű válsághelyzetekről és témákról kialakított álláspontok fokozottabb összehangolását a közös értékrend, érdekek és aggodalmak mentén; |
| --- | --- |

3.

megismétli, hogy a különféle latin-amerikai regionális integrációs folyamatoknak nyújtott támogatás a kétoldalú regionális stratégiai partnerség egyik alapelve, és bízik abban, hogy az említett kétoldalú regionális stratégiai partnerség lehetővé teszi a világszintű válsághelyzetekről és témákról kialakított álláspontok fokozottabb összehangolását a közös értékrend, érdekek és aggodalmak mentén;

| 4. | tudomásul veszi a két régióban végbemenő politikai változásokat, és úgy véli, hogy figyelemmel kell kísérni az események alakulását, hogy adott esetben az új körülményeknek megfelelően módosítani lehessen az Unió latin-amerikai politikáját; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a két régióban végbemenő politikai változásokat, és úgy véli, hogy figyelemmel kell kísérni az események alakulását, hogy adott esetben az új körülményeknek megfelelően módosítani lehessen az Unió latin-amerikai politikáját;

| 5. | hangsúlyozza a kétoldalú regionális stratégiai partnerség alapját képező alapelvek és értékek – a plurális és képviseleti demokrácia, az emberi (politikai, gazdasági és szociális) jogok
  és
  szabadságjogok tiszteletben tartása, a szólásszabadság, a jogállamiság, a jog érvényesülése, a játékszabályok betartása, a jogbiztonság és a diktatúra és az önkényuralom valamennyi formájának elutasítása – fontosságát; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a kétoldalú regionális stratégiai partnerség alapját képező alapelvek és értékek – a plurális és képviseleti demokrácia, az emberi (politikai, gazdasági és szociális) jogok
  és
  szabadságjogok tiszteletben tartása, a szólásszabadság, a jogállamiság, a jog érvényesülése, a játékszabályok betartása, a jogbiztonság és a diktatúra és az önkényuralom valamennyi formájának elutasítása – fontosságát;

| 6. | felhívja a biregionális stratégiai partnerség valamennyi résztvevőjét, hogy vállaljon felelősséget a jó kormányzás és a társadalmi igazságosság vonatkozásában; |
| --- | --- |

6.

felhívja a biregionális stratégiai partnerség valamennyi résztvevőjét, hogy vállaljon felelősséget a jó kormányzás és a társadalmi igazságosság vonatkozásában;

Az EP stratégiai jövőképe az EU–Latin-Amerika kétoldalú regionális stratégiai partnerségről

| 7. | úgy véli, hogy az EU–Latin-Amerika kétoldalú regionális stratégiai partnerség végső célja, hogy körülbelül 2015-re létrehozza a politikai, gazdasági, kereskedelmi, társadalmi és kulturális területeket átfogó euro–latin-amerikai globális régióközi partnerség térségét, amely mindkét régió számára biztosítja a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az EU–Latin-Amerika kétoldalú regionális stratégiai partnerség végső célja, hogy körülbelül 2015-re létrehozza a politikai, gazdasági, kereskedelmi, társadalmi és kulturális területeket átfogó euro–latin-amerikai globális régióközi partnerség térségét, amely mindkét régió számára biztosítja a fenntartható fejlődést;

Az euro–latin-amerikai globális régióközi partnerség térségével kapcsolatos célkitűzések elérésének eszközei

A kétoldalú regionális stratégiai partnerség politikai keretében

| 8. | kéri, hogy használják ki a Lisszaboni Szerződés életbelépése által kínált lehetőségeket a kétoldalú regionális stratégiai partnerség fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy használják ki a Lisszaboni Szerződés életbelépése által kínált lehetőségeket a kétoldalú regionális stratégiai partnerség fejlesztése érdekében;

| 9. | kéri, hogy az alelnök/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az Európai Külügyi Szolgálat támogatásával biztosítsa az EU Latin-Amerikával kapcsolatos politikájának egységességét, koherenciáját és hatékonyságát, aktívan részt vállalva a 2010 májusában Madridban megrendezendő következő EU–Latin-Amerika–Karib-térség csúcstalálkozón; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy az alelnök/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az Európai Külügyi Szolgálat támogatásával biztosítsa az EU Latin-Amerikával kapcsolatos politikájának egységességét, koherenciáját és hatékonyságát, aktívan részt vállalva a 2010 májusában Madridban megrendezendő következő EU–Latin-Amerika–Karib-térség csúcstalálkozón;

| 10. | kéri az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy a limai döntésnek megfelelően határozzon meg egyértelmű iránymutatásokat arra vonatkozóan, hogy hogyan lehetne jobban és szorosabban együttműködni a hatékony multilateralizmus, a környezet és a természeti erőforrások megóvása, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az ENSZ béketeremtő és békefenntartó kapacitásainak erősítése, a millenniumi célkitűzések elérése és a nemzetközi jog égisze alatt a békét és a biztonságot fenyegető közös veszélyekkel – beleértve a kábítószerek és fegyverek illegális kereskedelmét, a szervezett bűnözést, a büntetlenséget és a terrorizmust is – való szembenézés érdekében; |
| --- | --- |

10.

kéri az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy a limai döntésnek megfelelően határozzon meg egyértelmű iránymutatásokat arra vonatkozóan, hogy hogyan lehetne jobban és szorosabban együttműködni a hatékony multilateralizmus, a környezet és a természeti erőforrások megóvása, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az ENSZ béketeremtő és békefenntartó kapacitásainak erősítése, a millenniumi célkitűzések elérése és a nemzetközi jog égisze alatt a békét és a biztonságot fenyegető közös veszélyekkel – beleértve a kábítószerek és fegyverek illegális kereskedelmét, a szervezett bűnözést, a büntetlenséget és a terrorizmust is – való szembenézés érdekében;

| 11. | kéri továbbá, hogy dolgozzanak ki megfelelő intézményi együttműködési mechanizmusokat az EuroLat közgyűlés és az EU különböző szervezetei között, amint az a limai csúcstalálkozó következtetéseiben szerepel; |
| --- | --- |

11.

kéri továbbá, hogy dolgozzanak ki megfelelő intézményi együttműködési mechanizmusokat az EuroLat közgyűlés és az EU különböző szervezetei között, amint az a limai csúcstalálkozó következtetéseiben szerepel;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a Európai Külügyi Szolgálatnak biztosítani kell, hogy az EP az EU külképviseletein – főként az olyan kulcsfontosságú régiókban, mint Latin-Amerika – megfelelő tárgyalópartnerekre találjon, lehetővé téve a Parlamenttel való teljes körű együttműködést; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a Európai Külügyi Szolgálatnak biztosítani kell, hogy az EP az EU külképviseletein – főként az olyan kulcsfontosságú régiókban, mint Latin-Amerika – megfelelő tárgyalópartnerekre találjon, lehetővé téve a Parlamenttel való teljes körű együttműködést;

| 13. | javasolja, hogy fogadják el a béke és biztonság euro–latin-amerikai chartáját, amely az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a hozzá kapcsolódó nemzetközi jog mintájára közös politikai és biztonsági cselekvési stratégiákat és irányvonalakat határoz meg, amelyek segítenek megbirkózni azokkal a fenyegetésekkel és kihívásokkal, amelyekkel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség részes feleinek kell szembenézniük; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy fogadják el a béke és biztonság euro–latin-amerikai chartáját, amely az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a hozzá kapcsolódó nemzetközi jog mintájára közös politikai és biztonsági cselekvési stratégiákat és irányvonalakat határoz meg, amelyek segítenek megbirkózni azokkal a fenyegetésekkel és kihívásokkal, amelyekkel a kétoldalú regionális stratégiai partnerség részes feleinek kell szembenézniük;

| 14. | elismeri a Dél-amerikai Nemzetek Uniója által végzett munkát és a földrészen elért diplomáciai előrelépéseket; |
| --- | --- |

14.

elismeri a Dél-amerikai Nemzetek Uniója által végzett munkát és a földrészen elért diplomáciai előrelépéseket;

| 15. | hangsúlyozza meggyőződését, hogy számos latin-amerikai partnerének belső stabilitása az államreform függvénye, amelynek magában kell foglalnia valamennyi őshonos nép és más kisebbség teljes és tényleges bevonását a döntéshozatali folyamatokba a diszkrimináció minden formájának elkerülése és kulturális jogaik és hagyományaik megőrzésének támogatása érdekében, mivel ezek lehetővé teszik a társadalom további gazdagodását és a demokratikus kormányzás megerősítését; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza meggyőződését, hogy számos latin-amerikai partnerének belső stabilitása az államreform függvénye, amelynek magában kell foglalnia valamennyi őshonos nép és más kisebbség teljes és tényleges bevonását a döntéshozatali folyamatokba a diszkrimináció minden formájának elkerülése és kulturális jogaik és hagyományaik megőrzésének támogatása érdekében, mivel ezek lehetővé teszik a társadalom további gazdagodását és a demokratikus kormányzás megerősítését;

| 16. | megjegyzi, hogy a hatékony és független igazságszolgáltatás, valamint egy felelős, ellenőrizhető és átlátható kormányzat hatékony, de az emberi jogokat tiszteletben tartó politikája biztonságot nyújt a polgárok számára, erősíti a képviseleti parlamenti rendszerbe vetett bizalmat és lehetővé teszi az azzal szembeni közömbösség kiküszöbölését; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a hatékony és független igazságszolgáltatás, valamint egy felelős, ellenőrizhető és átlátható kormányzat hatékony, de az emberi jogokat tiszteletben tartó politikája biztonságot nyújt a polgárok számára, erősíti a képviseleti parlamenti rendszerbe vetett bizalmat és lehetővé teszi az azzal szembeni közömbösség kiküszöbölését;

| 17. | kéri, hogy az euro–latin-amerikai térségben folytatódjék és mélyüljön el a bevándorlással kapcsolatos kérdésekről a célországokkal, a származási és tranzitországokkal folytatott konstruktív párbeszéd; támogatja a 2009. június 30-án megkezdett strukturált és globális biregionális párbeszédet az Európai Unió és Latin-Amerika, valamint a Karib-térség közötti migrációról, amely lökést ad a limai csúcstalálkozón vállalt kötelezettségek teljesítésének; üdvözli az EuroLat Parlamenti Közgyűlésen belül létrehozott migrációs munkacsoport felállítását is, melynek célja, hogy keretet teremtsen a párbeszédnek és az e téren születő javaslatoknak, szem előtt tartva valamennyi fél érzékenységét a témával kapcsolatban; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy az euro–latin-amerikai térségben folytatódjék és mélyüljön el a bevándorlással kapcsolatos kérdésekről a célországokkal, a származási és tranzitországokkal folytatott konstruktív párbeszéd; támogatja a 2009. június 30-án megkezdett strukturált és globális biregionális párbeszédet az Európai Unió és Latin-Amerika, valamint a Karib-térség közötti migrációról, amely lökést ad a limai csúcstalálkozón vállalt kötelezettségek teljesítésének; üdvözli az EuroLat Parlamenti Közgyűlésen belül létrehozott migrációs munkacsoport felállítását is, melynek célja, hogy keretet teremtsen a párbeszédnek és az e téren születő javaslatoknak, szem előtt tartva valamennyi fél érzékenységét a témával kapcsolatban;

| 18. | javasolja, hogy növeljék a Peruban, Kolumbiában és Bolíviában folyamatban lévő, alternatív fejlesztések révén a kábítószer-termesztés felszámolását célzó programok projektjeinek finanszírozására szánt előirányzatokat, olyan megoldásokat keresve, amelyek lehetővé teszik az érintett lakosság bevonását; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy növeljék a Peruban, Kolumbiában és Bolíviában folyamatban lévő, alternatív fejlesztések révén a kábítószer-termesztés felszámolását célzó programok projektjeinek finanszírozására szánt előirányzatokat, olyan megoldásokat keresve, amelyek lehetővé teszik az érintett lakosság bevonását;

| 19. | sajnálja, hogy a fejletlenség, a szegénység, a járványok, az alultápláltság, a bűnözés és a természeti katasztrófák okozta hatalmas forráshiány orvoslásának szükségével szemben egyes országok pénzügyi forrásaikat a katonai kiadások túlzott növelésére fordították; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a fejletlenség, a szegénység, a járványok, az alultápláltság, a bűnözés és a természeti katasztrófák okozta hatalmas forráshiány orvoslásának szükségével szemben egyes országok pénzügyi forrásaikat a katonai kiadások túlzott növelésére fordították;

| 20. | sürgeti, hogy az éghajlatváltozás és a globális felmelegedés elleni küzdelem élvezzen elsőbbséget az EU és a latin-amerikai és karibi országok közötti politikai menetrendben, és indítványozza a környezetvédelemről és az éghajlatváltozásról folytatott párbeszéd különböző fórumain – különösen az ENSZ keretében – elhangzó álláspontok egyeztetését, támogatva így a következő csúcstalálkozót is, amelyre Mexikóban kerül sor 2010 végén; kéri ezenkívül a két régió környezetvédelmi miniszterei találkozóinak folyamatosságát is az első, 2008. márciusi brüsszeli találkozót követően; hangsúlyozza, hogy a legszegényebbek és elsősorban az őshonos lakosság az éghajlatváltozás és a globális felmelegedés negatív hatásainak első áldozatai; |
| --- | --- |

20.

sürgeti, hogy az éghajlatváltozás és a globális felmelegedés elleni küzdelem élvezzen elsőbbséget az EU és a latin-amerikai és karibi országok közötti politikai menetrendben, és indítványozza a környezetvédelemről és az éghajlatváltozásról folytatott párbeszéd különböző fórumain – különösen az ENSZ keretében – elhangzó álláspontok egyeztetését, támogatva így a következő csúcstalálkozót is, amelyre Mexikóban kerül sor 2010 végén; kéri ezenkívül a két régió környezetvédelmi miniszterei találkozóinak folyamatosságát is az első, 2008. márciusi brüsszeli találkozót követően; hangsúlyozza, hogy a legszegényebbek és elsősorban az őshonos lakosság az éghajlatváltozás és a globális felmelegedés negatív hatásainak első áldozatai;

A kétoldalú regionális stratégiai partnerség gazdasági és kereskedelmi keretében

| 21. | ismétlen javasolja, hogy az euro–latin-amerikai globális régióközi partnerség térségét a „WTO-regionalizmussal” összhangban álló modell alapján, két szakaszban hozzák létre; |
| --- | --- |

21.

ismétlen javasolja, hogy az euro–latin-amerikai globális régióközi partnerség térségét a „WTO-regionalizmussal” összhangban álló modell alapján, két szakaszban hozzák létre;

| 22. | az első szakasz lezárása érdekében határozottan támogatja az EU–Mercosur társulási megállapodásról szóló tárgyalások újraindítását, – tekintettel arra, hogy az ilyen nagy jelentőségű és emberek százmillióit érintő társulási megállapodás problémamentes megkötése esetén a világ legambiciózusabb biregionális megállapodása lenne –, az EU–Közép-Amerika társulási megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását a madridi csúcstalálkozó előtt, az Andok Közösséggel 2003-ban kötött politikai és együttműködési megállapodás felülvizsgálatát, valamint a Mexikóval és Chilével már meglevő társulási megállapodások elmélyítését; megállapítja, hogy az EU és az Andok Közösség országai közötti többoldalú kereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalásokat kielégítő módon lezárták; hozzálát az e megállapodásokról szóló parlamenti ratifikációs eljárás kellő pontossággal történő végrehajtásához annak biztosítására, hogy a megállapodások valamennyi kölcsönösen fontos szempont vonatkozásában pozitív hatással legyenek; |
| --- | --- |

22.

az első szakasz lezárása érdekében határozottan támogatja az EU–Mercosur társulási megállapodásról szóló tárgyalások újraindítását, – tekintettel arra, hogy az ilyen nagy jelentőségű és emberek százmillióit érintő társulási megállapodás problémamentes megkötése esetén a világ legambiciózusabb biregionális megállapodása lenne –, az EU–Közép-Amerika társulási megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását a madridi csúcstalálkozó előtt, az Andok Közösséggel 2003-ban kötött politikai és együttműködési megállapodás felülvizsgálatát, valamint a Mexikóval és Chilével már meglevő társulási megállapodások elmélyítését; megállapítja, hogy az EU és az Andok Közösség országai közötti többoldalú kereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalásokat kielégítő módon lezárták; hozzálát az e megállapodásokról szóló parlamenti ratifikációs eljárás kellő pontossággal történő végrehajtásához annak biztosítására, hogy a megállapodások valamennyi kölcsönösen fontos szempont vonatkozásában pozitív hatással legyenek;

| 23. | emlékeztet rá, hogy az EU–Közép-Amerika társulási megállapodással kapcsolatos tárgyalások régióközi megközelítés alapján kezdődtek meg, és hangsúlyozza, hogy ugyanilyen szemlélet mellett kell lezárni azokat biztosítva azt, hogy egyetlen ország sem marad le; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet rá, hogy az EU–Közép-Amerika társulási megállapodással kapcsolatos tárgyalások régióközi megközelítés alapján kezdődtek meg, és hangsúlyozza, hogy ugyanilyen szemlélet mellett kell lezárni azokat biztosítva azt, hogy egyetlen ország sem marad le;

| 24. | a második szakasz lezárása és a globális régióközi partnerségi megállapodás 2015 előtti megkötése érdekében kéri, hogy biztosítsanak jogi és intézményi támogatást, illetve teljes földrajzi lefedettséget a stratégiai kétoldalú regionális partnerség különböző vetületeihez, valamint határozzanak meg olyan általános rendelkezéseket és szabályokat, amelyek elősegítik a különféle szabadságjogok gyakorlását, egyrészt a latin-amerikai integrációs megállapodások, másrészt az Unió különféle országokkal és regionális csoportosulásokkal kialakított partnerégére irányuló folyamat elmélyítése révén megerősítve a partnerséget; |
| --- | --- |

24.

a második szakasz lezárása és a globális régióközi partnerségi megállapodás 2015 előtti megkötése érdekében kéri, hogy biztosítsanak jogi és intézményi támogatást, illetve teljes földrajzi lefedettséget a stratégiai kétoldalú regionális partnerség különböző vetületeihez, valamint határozzanak meg olyan általános rendelkezéseket és szabályokat, amelyek elősegítik a különféle szabadságjogok gyakorlását, egyrészt a latin-amerikai integrációs megállapodások, másrészt az Unió különféle országokkal és regionális csoportosulásokkal kialakított partnerégére irányuló folyamat elmélyítése révén megerősítve a partnerséget;

A kétoldalú regionális stratégiai partnerség szociális keretében

| 25. | javasolja, hogy az összehangolt fellépés érdekében a két régió egyeztesse álláspontját a millenniumi fejlesztési célok elérése kapcsán az ENSZ 2010 szeptemberére tervezett magas szintű találkozója fényében, különös tekintettel a szegénység elleni küzdelemre, a stabil és minőségi munkahelyek megteremtésére, valamint a kirekesztett csoportok, különösen az őslakosok, a gyermekek, a nők és a fogyatékkal élők társadalmi integrációjára vonatkozó célokra; |
| --- | --- |

25.

javasolja, hogy az összehangolt fellépés érdekében a két régió egyeztesse álláspontját a millenniumi fejlesztési célok elérése kapcsán az ENSZ 2010 szeptemberére tervezett magas szintű találkozója fényében, különös tekintettel a szegénység elleni küzdelemre, a stabil és minőségi munkahelyek megteremtésére, valamint a kirekesztett csoportok, különösen az őslakosok, a gyermekek, a nők és a fogyatékkal élők társadalmi integrációjára vonatkozó célokra;

| 26. | úgy véli, hogy a millenniumi fejlesztési célok a beruházásoknak a legszegényebb országok és a legsérülékenyebb néprétegek felé történő átirányítása révén 2015-ig történő elérése az egyik legfontosabb célkitűzés, és felhívja mindkét régiót arra, hogy keressenek közös nevezőt a millenniumi fejlesztési célokról 2010 szeptemberében tartandó magas szintű ülést megelőzően; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a millenniumi fejlesztési célok a beruházásoknak a legszegényebb országok és a legsérülékenyebb néprétegek felé történő átirányítása révén 2015-ig történő elérése az egyik legfontosabb célkitűzés, és felhívja mindkét régiót arra, hogy keressenek közös nevezőt a millenniumi fejlesztési célokról 2010 szeptemberében tartandó magas szintű ülést megelőzően;

| 27. | bízik abban, hogy komoly és felelős párbeszéd kezdődik a tudomány, a technológia és az innováció témakörében, amely lökést adhat az innováció és tudás euro–latin-amerikai térsége létrehozásának, és amelyhez például szolgálhat a Chilével megkötött, innovációról szóló megállapodás; |
| --- | --- |

27.

bízik abban, hogy komoly és felelős párbeszéd kezdődik a tudomány, a technológia és az innováció témakörében, amely lökést adhat az innováció és tudás euro–latin-amerikai térsége létrehozásának, és amelyhez például szolgálhat a Chilével megkötött, innovációról szóló megállapodás;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az oktatás és az emberi erőforrásokba történő befektetés a társadalmi kohézió és a társadalmi-gazdasági fejlődés alapja és határozott erőfeszítéseket és megfelelő finanszírozást sürget az írástudatlanság elleni küzdelemhez, mivel az írástudatlanság továbbra is igen magas a térség egyes országaiban és különösen a lányok és nők esetében, továbbá sürgeti az alap- és középfokú közoktatáshoz való ingyenes hozzáférést, amelyet egyes államok költségvetési forrásainak hiánya korlátoz; ezrét támogatja az Ibero–Amerikai Államok Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete (OEI) által készített „Oktatási célok 2021-re: milyen oktatást szeretnénk a 2000-es generációnak?” című projektet; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az oktatás és az emberi erőforrásokba történő befektetés a társadalmi kohézió és a társadalmi-gazdasági fejlődés alapja és határozott erőfeszítéseket és megfelelő finanszírozást sürget az írástudatlanság elleni küzdelemhez, mivel az írástudatlanság továbbra is igen magas a térség egyes országaiban és különösen a lányok és nők esetében, továbbá sürgeti az alap- és középfokú közoktatáshoz való ingyenes hozzáférést, amelyet egyes államok költségvetési forrásainak hiánya korlátoz; ezrét támogatja az Ibero–Amerikai Államok Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete (OEI) által készített „Oktatási célok 2021-re: milyen oktatást szeretnénk a 2000-es generációnak?” című projektet;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági-társadalmi környezet alapvető változása nélkül Latin-Amerika nem képes tudás alapú társadalommá válni, ami pedig a fejlődés megvalósításához szükséges legfontosabb stratégiai eszköz; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági-társadalmi környezet alapvető változása nélkül Latin-Amerika nem képes tudás alapú társadalommá válni, ami pedig a fejlődés megvalósításához szükséges legfontosabb stratégiai eszköz;

| 30. | kedvezően fogadja a tudás és a bevált gyakorlatok előmozdítását és cseréjét célzó kezdeményezéseket a jog területén, például a Latin-amerikai Jogi Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Központ nemrégiben történt felállítását, és üdvözli a 100-ak Csoportjának létrehozását, mivel úgy véli, hogy e kezdeményezések rendkívül hasznos eszközök lehetnek a kétoldalú regionális stratégiai partnerség létrehozására irányuló bizottsági erőfeszítések támogatásában; |
| --- | --- |

30.

kedvezően fogadja a tudás és a bevált gyakorlatok előmozdítását és cseréjét célzó kezdeményezéseket a jog területén, például a Latin-amerikai Jogi Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Központ nemrégiben történt felállítását, és üdvözli a 100-ak Csoportjának létrehozását, mivel úgy véli, hogy e kezdeményezések rendkívül hasznos eszközök lehetnek a kétoldalú regionális stratégiai partnerség létrehozására irányuló bizottsági erőfeszítések támogatásában;

| 31. | javasolja azon latin-amerikai országoknak, amelyeknek lehetséges vagy tényleges vitáik – akár határviták, akár más jellegű nézeteltéréseik – vannak szomszédaikkal, hogy a lehető legnagyobb mértékben törekedjenek arra, hogy e vitákkal a különböző integrációs folyamatok vagy a kontinens általános bíróságaihoz forduljanak, és ne vigyék ki azokat a földrészen kívülre; |
| --- | --- |

31.

javasolja azon latin-amerikai országoknak, amelyeknek lehetséges vagy tényleges vitáik – akár határviták, akár más jellegű nézeteltéréseik – vannak szomszédaikkal, hogy a lehető legnagyobb mértékben törekedjenek arra, hogy e vitákkal a különböző integrációs folyamatok vagy a kontinens általános bíróságaihoz forduljanak, és ne vigyék ki azokat a földrészen kívülre;

| 32. | elégedettséggel fogadja a nemek közötti egyenlőség megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseket, kéri azok fokozását, és javasolja olyan együttműködési politikák kialakítását az Európai Unió és Latin-Amerika között, amelyek elősegítik a nők jogállásának megerősítését, valamint az egyenlőséget az oktatáshoz, a munkához és az emberi és szociális jogokhoz való hozzáférés terén, és kéri az érintett kormányokat és együttműködési szervezeteket az ilyen irányú kezdeményezések megfelelő emberi, pénzügyi és technikai erőforrásokkal való támogatására; |
| --- | --- |

32.

elégedettséggel fogadja a nemek közötti egyenlőség megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseket, kéri azok fokozását, és javasolja olyan együttműködési politikák kialakítását az Európai Unió és Latin-Amerika között, amelyek elősegítik a nők jogállásának megerősítését, valamint az egyenlőséget az oktatáshoz, a munkához és az emberi és szociális jogokhoz való hozzáférés terén, és kéri az érintett kormányokat és együttműködési szervezeteket az ilyen irányú kezdeményezések megfelelő emberi, pénzügyi és technikai erőforrásokkal való támogatására;

| 33. | felszólítja a stratégiai partnerségen belül a megfelelő intézményeket, hogy nyújtsanak megfelelő pénzügyi és technikai támogatást a nők elleni erőszak megelőzését és az áldozatok védelmét biztosító politikáknak; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a stratégiai partnerségen belül a megfelelő intézményeket, hogy nyújtsanak megfelelő pénzügyi és technikai támogatást a nők elleni erőszak megelőzését és az áldozatok védelmét biztosító politikáknak;

| 34. | üdvözli az Amerika-közi Emberjogi Bíróság által a mexikói Campo Algodonero-i nőgyilkosságok ügyében nemrégiben hozott ítéletét, amely precedenst teremt az egész régió számára; felhívja az Európai Unió, Latin-Amerika és a Karib-térség kormányait, hogy munkájuk során használják útmutatóként ezt az ítéletet, és biztosítsák, hogy a nőkkel szembeni erőszak határozott elítélése mellett megfelelően finanszírozott védelmi, megelőzési és rehabilitációs programok álljanak rendelkezésre; felszólít továbbá általában a nemi alapú erőszak elleni küzdelem elkötelezett vállalására, valamint a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia 1994-es cselekvési programjával összhangban a reprodukciós egészségbe, valamint a nemek közötti egyenlőséget, a szexuális nevelést és a családtervezési módszerekhez való hozzáférést elősegítő programokba való befektetésre; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az Amerika-közi Emberjogi Bíróság által a mexikói Campo Algodonero-i nőgyilkosságok ügyében nemrégiben hozott ítéletét, amely precedenst teremt az egész régió számára; felhívja az Európai Unió, Latin-Amerika és a Karib-térség kormányait, hogy munkájuk során használják útmutatóként ezt az ítéletet, és biztosítsák, hogy a nőkkel szembeni erőszak határozott elítélése mellett megfelelően finanszírozott védelmi, megelőzési és rehabilitációs programok álljanak rendelkezésre; felszólít továbbá általában a nemi alapú erőszak elleni küzdelem elkötelezett vállalására, valamint a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia 1994-es cselekvési programjával összhangban a reprodukciós egészségbe, valamint a nemek közötti egyenlőséget, a szexuális nevelést és a családtervezési módszerekhez való hozzáférést elősegítő programokba való befektetésre;

| 35. | üdvözli az utóbbi években az Európai Bizottság, az Amerikaközi Fejlesztési Bank (IDB), az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP), a Latin-amerikai és Karib-térségi Gazdasági Bizottság (ECLAC), a Nemzetközi Valutaalap (IMF), valamint a Világbank által a társadalmi kohézió tekintetében tett erőfeszítéseket, és javasolja az EUROsociAL, az URB-AL és az EUrocLIMA programok megújítását és elmélyítését, valamint a fogyatékkal élő személyek jogainak védelméről szóló ENSZ-egyezmény megfelelő jövőbeli végrehajtását az esélyegyenlőség előmozdítása érdekében azon több mint 60 millió, valamilyen fogyatékkal élő latin-amerikai ember számára, akiknek a társadalmi kirekesztődés veszélyével kell szembenézniük; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az utóbbi években az Európai Bizottság, az Amerikaközi Fejlesztési Bank (IDB), az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP), a Latin-amerikai és Karib-térségi Gazdasági Bizottság (ECLAC), a Nemzetközi Valutaalap (IMF), valamint a Világbank által a társadalmi kohézió tekintetében tett erőfeszítéseket, és javasolja az EUROsociAL, az URB-AL és az EUrocLIMA programok megújítását és elmélyítését, valamint a fogyatékkal élő személyek jogainak védelméről szóló ENSZ-egyezmény megfelelő jövőbeli végrehajtását az esélyegyenlőség előmozdítása érdekében azon több mint 60 millió, valamilyen fogyatékkal élő latin-amerikai ember számára, akiknek a társadalmi kirekesztődés veszélyével kell szembenézniük;

| 36. | ismételten hangsúlyozza az olyan közös érdekekkel kapcsolatos tapasztalatok cseréjének fontosságát, mint a szegénység elleni küzdelmet és az egyenlőtlenségek csökkentését szolgáló társadalmi kohézió; ebben az összefüggésben támogatja az EU–Latin-Amerika/Karib-térség miniszteri szintű, társadalmi kohézióval foglalkozó fórumát, amelyre 2010. február 8–10-én került sor Limában, és amelynek témája „Tisztességes munkahelyet a fiataloknak: a társadalmi kohézió előmozdításának módja” volt, és kedvezően fogadja a bahíai nyilatkozatot, amelyet az EUROsociAL-hálózatok 2009. június 25-i IV. nemzetközi konferenciájának végén fogalmaztak meg; |
| --- | --- |

36.

ismételten hangsúlyozza az olyan közös érdekekkel kapcsolatos tapasztalatok cseréjének fontosságát, mint a szegénység elleni küzdelmet és az egyenlőtlenségek csökkentését szolgáló társadalmi kohézió; ebben az összefüggésben támogatja az EU–Latin-Amerika/Karib-térség miniszteri szintű, társadalmi kohézióval foglalkozó fórumát, amelyre 2010. február 8–10-én került sor Limában, és amelynek témája „Tisztességes munkahelyet a fiataloknak: a társadalmi kohézió előmozdításának módja” volt, és kedvezően fogadja a bahíai nyilatkozatot, amelyet az EUROsociAL-hálózatok 2009. június 25-i IV. nemzetközi konferenciájának végén fogalmaztak meg;

| 37. | üdvözli a EU–Latin-Amerika/Karib-térség 2010. május 13–14. között a spanyolországi Alcalá de Henaresben (Madrid) a miniszterek és a társadalombiztosítás területén illetékes vezetők részvételével megrendezésre kerülő következő találkozóját, melynek témája a társadalombiztosítási rendszerek összehangolása, és ugyanígy támogatja a Iberoamerikai Társadalombiztosítási Szervezet (OISS) munkáját, amelynek célja a gazdasági és társadalmi jólét előmozdítása a koordinációs és a társadalombiztosítással kapcsolatos tapasztalatok cseréje révén, továbbá kéri, hogy úgy a miniszteri találkozó résztvevői, mint az OISS nyújtsanak be innovatív javaslatokat az érintett lakosság társadalombiztosításának maximális biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a EU–Latin-Amerika/Karib-térség 2010. május 13–14. között a spanyolországi Alcalá de Henaresben (Madrid) a miniszterek és a társadalombiztosítás területén illetékes vezetők részvételével megrendezésre kerülő következő találkozóját, melynek témája a társadalombiztosítási rendszerek összehangolása, és ugyanígy támogatja a Iberoamerikai Társadalombiztosítási Szervezet (OISS) munkáját, amelynek célja a gazdasági és társadalmi jólét előmozdítása a koordinációs és a társadalombiztosítással kapcsolatos tapasztalatok cseréje révén, továbbá kéri, hogy úgy a miniszteri találkozó résztvevői, mint az OISS nyújtsanak be innovatív javaslatokat az érintett lakosság társadalombiztosításának maximális biztosítása érdekében;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a – több latin-amerikai kormány által célként kitűzött és az Európai Unió által támogatott – kívánatos regionális integrációnak javítania kellene az infrastruktúra hiányát, fokoznia kellene a térségek közötti kereskedelmet, valamint az egyes országokban jobban meg kellene ismertetnie a többi országban működő politikai, szociális és gazdasági szereplőket és alanyokat; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a – több latin-amerikai kormány által célként kitűzött és az Európai Unió által támogatott – kívánatos regionális integrációnak javítania kellene az infrastruktúra hiányát, fokoznia kellene a térségek közötti kereskedelmet, valamint az egyes országokban jobban meg kellene ismertetnie a többi országban működő politikai, szociális és gazdasági szereplőket és alanyokat;

| 39. | ismételten kijelenti, hogy az integrációra irányuló konkrét és gyakorlati fellépésekkel kapcsolatos stratégia (utak, vasutak, olaj- és gázvezetékek, a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos együttműködés, a régióközi kereskedelem fejlesztése stb.) és a térségben tevékenykedő különböző szereplők népszerűsítése hozzájárulhat az integráció előmozdításához és erősítheti a térségben a közösség érzését; |
| --- | --- |

39.

ismételten kijelenti, hogy az integrációra irányuló konkrét és gyakorlati fellépésekkel kapcsolatos stratégia (utak, vasutak, olaj- és gázvezetékek, a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos együttműködés, a régióközi kereskedelem fejlesztése stb.) és a térségben tevékenykedő különböző szereplők népszerűsítése hozzájárulhat az integráció előmozdításához és erősítheti a térségben a közösség érzését;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a térséget jellemző növekedés megtorpanásának megakadályozása és a fenntartható fejlődés megakadásának elkerülése érdekében stratégiai koordinációra van szükség az energia-, a vízügyi és a távközlési ágazatokban; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a térséget jellemző növekedés megtorpanásának megakadályozása és a fenntartható fejlődés megakadásának elkerülése érdekében stratégiai koordinációra van szükség az energia-, a vízügyi és a távközlési ágazatokban;

| 41. | javasolja a latin-amerikai országok kormányainak – és e hatalmas feladat tekintetében kéri az Európai Unió legmesszemenőbb támogatását –, hogy – ismerve a nehéz szociális helyzetet és a viszonylag szilárd gazdasági körülményeket – fogadjanak el olyan határozott és tartós szakpolitikai intézkedéseket, mint például a közmunkákba történő beruházások, a belső piac előmozdítása, a kis- és középvállalkozások védelme, a hitelek kibővítése, az egészségügyi és oktatási beruházások fokozása, valamint a fiatalokat érintő munkanélküliség és a nemi alapon történő munkahelyi megkülönböztetés kérdéseinek kiemelt figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

41.

javasolja a latin-amerikai országok kormányainak – és e hatalmas feladat tekintetében kéri az Európai Unió legmesszemenőbb támogatását –, hogy – ismerve a nehéz szociális helyzetet és a viszonylag szilárd gazdasági körülményeket – fogadjanak el olyan határozott és tartós szakpolitikai intézkedéseket, mint például a közmunkákba történő beruházások, a belső piac előmozdítása, a kis- és középvállalkozások védelme, a hitelek kibővítése, az egészségügyi és oktatási beruházások fokozása, valamint a fiatalokat érintő munkanélküliség és a nemi alapon történő munkahelyi megkülönböztetés kérdéseinek kiemelt figyelemmel kísérése;

| 42. | ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy bár nem könnyű előteremteni az említett célok megvalósításához szükséges megfelelő finanszírozást, mégis dolgozni kell az igazságos, méltányos és korszerű adórendszer kialakításán, amellyel küzdeni lehet az adócsalás ellen, ezenkívül felül kell vizsgálni a túlzott katonai kiadásokat; |
| --- | --- |

42.

ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy bár nem könnyű előteremteni az említett célok megvalósításához szükséges megfelelő finanszírozást, mégis dolgozni kell az igazságos, méltányos és korszerű adórendszer kialakításán, amellyel küzdeni lehet az adócsalás ellen, ezenkívül felül kell vizsgálni a túlzott katonai kiadásokat;

| 43. | sürgeti az Európai uniót és az országuk területén őslakos népességgel rendelkező latin-amerikai államokat, hogy szükség esetén az együttműködés fokozása révén valósítsanak meg hatékony terveket annak érdekében, hogy felszámolják az éhezést, az elmaradottságot, az írástudatlanságot és a krónikus betegségeket; |
| --- | --- |

43.

sürgeti az Európai uniót és az országuk területén őslakos népességgel rendelkező latin-amerikai államokat, hogy szükség esetén az együttműködés fokozása révén valósítsanak meg hatékony terveket annak érdekében, hogy felszámolják az éhezést, az elmaradottságot, az írástudatlanságot és a krónikus betegségeket;

| 44. | úgy véli, hogy az EU és Latin-Amerika és karibi térség közötti partnerség társadalmi kohézióra irányuló célkitűzését csak abban az esetben lehet megvalósítani, ha az magas fokú fejlődést, valamint a bevételek és a javak igazságos elosztását eredményezi, és hogy ehhez a célkitűzéshez a millenniumi fejlesztési célokkal összhangban a szegénység felszámolása, valamint a latin-amerikai és karibi országok igazságszolgáltatási rendszerének megerősítése érdekében konkrét intézkedéseket kell hozni; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az EU és Latin-Amerika és karibi térség közötti partnerség társadalmi kohézióra irányuló célkitűzését csak abban az esetben lehet megvalósítani, ha az magas fokú fejlődést, valamint a bevételek és a javak igazságos elosztását eredményezi, és hogy ehhez a célkitűzéshez a millenniumi fejlesztési célokkal összhangban a szegénység felszámolása, valamint a latin-amerikai és karibi országok igazságszolgáltatási rendszerének megerősítése érdekében konkrét intézkedéseket kell hozni;

| 45. | hangsúlyozza az élelmiszerbiztonság és az élelmiszerellátás terén esetlegesen bekövetkező fennakadások esetére kialakítandó élelmiszerraktározási kapacitás kialakításának fontosságát a latin-amerikai és karibi országokban; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza az élelmiszerbiztonság és az élelmiszerellátás terén esetlegesen bekövetkező fennakadások esetére kialakítandó élelmiszerraktározási kapacitás kialakításának fontosságát a latin-amerikai és karibi országokban;

| 46. | felhívja az EU-t, hogy az uniós székhelyű nemzetközi vállalatokat kötelezze a nemzetközi megállapodások (mint például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet tisztességes munka cselekvési terve) által előírt ökológiai és szociális elvárásoknak minimumkövetelményként való megfelelésre a latin-amerikai és karibi országokban, és ezen előírások kikerülésének megakadályozására; |
| --- | --- |

46.

felhívja az EU-t, hogy az uniós székhelyű nemzetközi vállalatokat kötelezze a nemzetközi megállapodások (mint például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet tisztességes munka cselekvési terve) által előírt ökológiai és szociális elvárásoknak minimumkövetelményként való megfelelésre a latin-amerikai és karibi országokban, és ezen előírások kikerülésének megakadályozására;

A stratégiai partnerség végső céljainak elérését szolgáló mechanizmusok

Intézményi mechanizmusok

| 47. | javasolja, hogy továbbra is kétévente tartsanak csúcstalálkozókat, azonban hangsúlyozza, hogy a Latin-Amerikával ápolt kapcsolat nem korlátozódhat kétéves távlatokra, hiszen nagyobb távlatokban kell megerősíteni e kapcsolatot; |
| --- | --- |

47.

javasolja, hogy továbbra is kétévente tartsanak csúcstalálkozókat, azonban hangsúlyozza, hogy a Latin-Amerikával ápolt kapcsolat nem korlátozódhat kétéves távlatokra, hiszen nagyobb távlatokban kell megerősíteni e kapcsolatot;

| 48. | javasolja, hogy kezdjenek kétoldalú regionális politikai párbeszédet, új háromoldalú megközelítéssel az EU–Latin-Amerika/Karib-térség–Ázsia, EU–Latin-Amerika/Karib-térség–Afrika és az EU–Latin-Amerika/Karib-térség–USA közös témáiról, kérdéseiről és érdekeiről egy integrált euro–atlanti térség létrehozása érdekében az Egyesült Államok, Latin-Amerika és az Európai Unió részvételével; |
| --- | --- |

48.

javasolja, hogy kezdjenek kétoldalú regionális politikai párbeszédet, új háromoldalú megközelítéssel az EU–Latin-Amerika/Karib-térség–Ázsia, EU–Latin-Amerika/Karib-térség–Afrika és az EU–Latin-Amerika/Karib-térség–USA közös témáiról, kérdéseiről és érdekeiről egy integrált euro–atlanti térség létrehozása érdekében az Egyesült Államok, Latin-Amerika és az Európai Unió részvételével;

| 49. | megismétli arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre egy Európa–Latin-Amerika és Karib-térség Alapítványt, melynek legfőbb célja, hogy hozzájáruljon a csúcstalálkozók előkészítéséhez, az azokon elfogadott határozatok és politikai irányvonalak nyomon követéséhez, és amelynek a csúcstalálkozók közötti időszakokban a párbeszédnek teret adó és a koordinációt biztosító fórumként kell működnie az euro–latin-amerikai kapcsolatok megerősítésével foglalkozó valamennyi politikai, gazdasági, intézményi, tudományos és civil társadalmi szereplő számára, ide értve az EuroLat Közgyűlést is; |
| --- | --- |

49.

megismétli arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre egy Európa–Latin-Amerika és Karib-térség Alapítványt, melynek legfőbb célja, hogy hozzájáruljon a csúcstalálkozók előkészítéséhez, az azokon elfogadott határozatok és politikai irányvonalak nyomon követéséhez, és amelynek a csúcstalálkozók közötti időszakokban a párbeszédnek teret adó és a koordinációt biztosító fórumként kell működnie az euro–latin-amerikai kapcsolatok megerősítésével foglalkozó valamennyi politikai, gazdasági, intézményi, tudományos és civil társadalmi szereplő számára, ide értve az EuroLat Közgyűlést is;

| 50. | javasolja, hogy az említett Alapítvány szervezeti felépítése az Anna Lindh Alapítvány szerkezetét tükrözze egy elnökkel és egy tanácsadó testülettel, amely az alapítvány működésével kapcsolatos stratégiai útmutatásokról szóló ajánlásokat fogalmaz meg kormányzótanácsa, igazgatója és nemzeti hálózatai számára, miáltal ajánlásai valamennyi érintett szintre kiterjednek; |
| --- | --- |

50.

javasolja, hogy az említett Alapítvány szervezeti felépítése az Anna Lindh Alapítvány szerkezetét tükrözze egy elnökkel és egy tanácsadó testülettel, amely az alapítvány működésével kapcsolatos stratégiai útmutatásokról szóló ajánlásokat fogalmaz meg kormányzótanácsa, igazgatója és nemzeti hálózatai számára, miáltal ajánlásai valamennyi érintett szintre kiterjednek;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az Alapítvány költségvetésének korlátozottnak, ugyanakkor elegendőnek kell lennie a rábízott feladatok ellátásához, és az Alapítványban részt vevő uniós és latin-amerikai államok hozzájárulásából, az Európai Unió költségvetéséből, valamint az Alapítvány saját forrásaiból, vagy számára az euro–latin-amerikai térséghez kapcsolódó támogatók által biztosított forrásokból táplálkozó finanszírozási rendszerből kell származnia; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az Alapítvány költségvetésének korlátozottnak, ugyanakkor elegendőnek kell lennie a rábízott feladatok ellátásához, és az Alapítványban részt vevő uniós és latin-amerikai államok hozzájárulásából, az Európai Unió költségvetéséből, valamint az Alapítvány saját forrásaiból, vagy számára az euro–latin-amerikai térséghez kapcsolódó támogatók által biztosított forrásokból táplálkozó finanszírozási rendszerből kell származnia;

| 52. | javasolja, hogy az Alapítvány felügyelete és koordinációja mellett hozzanak létre az euro–latin-amerikai térség migrációs áramlásaival kapcsolatos kérdések folyamatos és részletes nyomon követésével foglalkozó migrációs megfigyelőközpontot; a lehetséges erőszakos és fegyveres konfliktusok okainak előzetes feltárásával, valamint hatékony megelőzésével és eszkalációjuk megakadályozásával foglalkozó konfliktusmegelőzési kétoldalú regionális központot; az éghajlatváltozásból és annak megnyilvánulásaiból eredő természeti katasztrófákkal kapcsolatos sebezhetőség csökkentésére irányuló közös stratégiákat és vészhelyzeti intézkedéseket kidolgozó kétoldalú regionális katasztrófamegelőzési központot – különös tekintettel a 2010. január 12-én Haitit sújtó pusztító földrengés és a 2010. február 27-én Chilét sújtó földrengés és szökőár nyomán a régióban kialakult drámai helyzetre; |
| --- | --- |

52.

javasolja, hogy az Alapítvány felügyelete és koordinációja mellett hozzanak létre az euro–latin-amerikai térség migrációs áramlásaival kapcsolatos kérdések folyamatos és részletes nyomon követésével foglalkozó migrációs megfigyelőközpontot; a lehetséges erőszakos és fegyveres konfliktusok okainak előzetes feltárásával, valamint hatékony megelőzésével és eszkalációjuk megakadályozásával foglalkozó konfliktusmegelőzési kétoldalú regionális központot; az éghajlatváltozásból és annak megnyilvánulásaiból eredő természeti katasztrófákkal kapcsolatos sebezhetőség csökkentésére irányuló közös stratégiákat és vészhelyzeti intézkedéseket kidolgozó kétoldalú regionális katasztrófamegelőzési központot – különös tekintettel a 2010. január 12-én Haitit sújtó pusztító földrengés és a 2010. február 27-én Chilét sújtó földrengés és szökőár nyomán a régióban kialakult drámai helyzetre;

| 53. | hangsúlyozza, hogy meg kell kötni a jelenleg tárgyalás alatt levő szubregionális társulási megállapodásokat és sajnálja, hogy ezen tárgyalások jelenleg különböző okok miatt megrekedtek, azonban felhívja a figyelmet arra, hogy amennyiben áthidalhatatlan akadályokba ütköznek, alternatív megoldásokat kell találni – nem tévesztve szem elől a globális stratégiai célokat – annak érdekében, hogy a politikai, kereskedelmi vagy szociális kapcsolataikat az EU-val szorosabbra fűzni kívánó országok ne szigetelődjenek el; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy meg kell kötni a jelenleg tárgyalás alatt levő szubregionális társulási megállapodásokat és sajnálja, hogy ezen tárgyalások jelenleg különböző okok miatt megrekedtek, azonban felhívja a figyelmet arra, hogy amennyiben áthidalhatatlan akadályokba ütköznek, alternatív megoldásokat kell találni – nem tévesztve szem elől a globális stratégiai célokat – annak érdekében, hogy a politikai, kereskedelmi vagy szociális kapcsolataikat az EU-val szorosabbra fűzni kívánó országok ne szigetelődjenek el;

| 54. | ismét felhívja a figyelmet az EU által a regionális integrációs folyamat részére biztosított támogatás és a Közép-Amerikához hasonlóan a társulási szerződéseken keresztül bonyolított, blokkról blokkra haladó tárgyalási megközelítés fontosságára; felismeri azonban, hogy az EU-val fenntartott kapcsolataikat kiterjeszteni kívánó országok esetében nem engedhető meg, hogy a regionális integrációs folyamatokból adódó belső problémák (lásd az Andok Közösség esetét) vagy a tagok által hozott – bármily indokolt – egyéni döntések miatt hátrányos helyzetbe kerüljenek; |
| --- | --- |

54.

ismét felhívja a figyelmet az EU által a regionális integrációs folyamat részére biztosított támogatás és a Közép-Amerikához hasonlóan a társulási szerződéseken keresztül bonyolított, blokkról blokkra haladó tárgyalási megközelítés fontosságára; felismeri azonban, hogy az EU-val fenntartott kapcsolataikat kiterjeszteni kívánó országok esetében nem engedhető meg, hogy a regionális integrációs folyamatokból adódó belső problémák (lásd az Andok Közösség esetét) vagy a tagok által hozott – bármily indokolt – egyéni döntések miatt hátrányos helyzetbe kerüljenek;

Pénzügyi mechanizmusok

| 55. | támogatja az Európai Bizottság által javasolt latin-amerikai beruházási keretet (LAIF), amely kézzelfogható bizonyítékot ad az Unió elkötelezettségére a regionális konszolidáció és integráció, valamint a Latin-Amerikán belüli összekapcsolhatóság fejlesztése iránt, és reméli, hogy ez hozzájárul az európai beruházások célországai és -ágazatai diverzifikálásához; tudomásul veszi, hogy 2013-ig 100 millió euró szerepel a közösségi költségvetésben, eltekintve az esetleges további tagállami hozzájárulásoktól és támogatásoktól; |
| --- | --- |

55.

támogatja az Európai Bizottság által javasolt latin-amerikai beruházási keretet (LAIF), amely kézzelfogható bizonyítékot ad az Unió elkötelezettségére a regionális konszolidáció és integráció, valamint a Latin-Amerikán belüli összekapcsolhatóság fejlesztése iránt, és reméli, hogy ez hozzájárul az európai beruházások célországai és -ágazatai diverzifikálásához; tudomásul veszi, hogy 2013-ig 100 millió euró szerepel a közösségi költségvetésben, eltekintve az esetleges további tagállami hozzájárulásoktól és támogatásoktól;

| 56. | üdvözli az EBB és az Amerikaközi Fejlesztési Bank 2009 novemberében kötött egyetértési nyilatkozatának aláírását, és támogatja az EBB latin-amerikai projektek finanszírozására irányuló erőfeszítéseit, azonban felhívja a figyelmet, hogy az EBB céljainak eléréséhez több uniós és tagállami forrás és hozzájárulás szükséges; |
| --- | --- |

56.

üdvözli az EBB és az Amerikaközi Fejlesztési Bank 2009 novemberében kötött egyetértési nyilatkozatának aláírását, és támogatja az EBB latin-amerikai projektek finanszírozására irányuló erőfeszítéseit, azonban felhívja a figyelmet, hogy az EBB céljainak eléréséhez több uniós és tagállami forrás és hozzájárulás szükséges;

| 57. | hangsúlyozza az EU különféle pénzügyi eszközeinek jelentőségét, azonban rámutat, hogy túl kell lépni a kizárólag támogatásalapú megközelítésen a Latin-Amerikával folytatott fejlesztési együttműködés tekintetében – a fejlesztési együttműködési eszköz pénzügyi erőforrásait a legszegényebb országokra és a legsérülékenyebb csoportokra kell összpontosítani –, és hogy új együttműködési formákat kell kialakítani a fejlődő és közepesen fejlett latin-amerikai országokkal az iparosodott országok számára létrehozott eszköz (ICI+) keretében; e célból sürgeti a fogyatékkal élő személyek jogainak védelméről szóló ENSZ-egyezmény 32. cikkében megfogalmazott kritériumok és elvek beépítését az Unió Latin-Amerikával kapcsolatos együttműködési politikájába, a fogyatékkal élők hatékony társadalmi beilleszkedését célzó aktív politikák előmozdítása és ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza az EU különféle pénzügyi eszközeinek jelentőségét, azonban rámutat, hogy túl kell lépni a kizárólag támogatásalapú megközelítésen a Latin-Amerikával folytatott fejlesztési együttműködés tekintetében – a fejlesztési együttműködési eszköz pénzügyi erőforrásait a legszegényebb országokra és a legsérülékenyebb csoportokra kell összpontosítani –, és hogy új együttműködési formákat kell kialakítani a fejlődő és közepesen fejlett latin-amerikai országokkal az iparosodott országok számára létrehozott eszköz (ICI+) keretében; e célból sürgeti a fogyatékkal élő személyek jogainak védelméről szóló ENSZ-egyezmény 32. cikkében megfogalmazott kritériumok és elvek beépítését az Unió Latin-Amerikával kapcsolatos együttműködési politikájába, a fogyatékkal élők hatékony társadalmi beilleszkedését célzó aktív politikák előmozdítása és ösztönzése érdekében;

| 58. | hangsúlyozza a különböző latin-amerikai pénzügyi rendszerek szabályozási és felügyeleti harmonizációjára való törekvés fontosságát és hasznosságát annak érdekében, hogy a lehetséges mértékben átjárhatóság alakuljon ki azok és az európai rendszer között, amely már konkrét eredményeket hozott a határokon átnyúló szervezetek magas szintű felügyeletének kidolgozásában; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza a különböző latin-amerikai pénzügyi rendszerek szabályozási és felügyeleti harmonizációjára való törekvés fontosságát és hasznosságát annak érdekében, hogy a lehetséges mértékben átjárhatóság alakuljon ki azok és az európai rendszer között, amely már konkrét eredményeket hozott a határokon átnyúló szervezetek magas szintű felügyeletének kidolgozásában;

*

* *

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Latin-Amerika és a Karib-térség valamennyi országa kormányának és parlamentjének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Latin-Amerikai Parlamentnek, a Közép-Amerikai Parlamentnek, az Andok Parlamentnek és a Mercosur Parlamentnek. |
| --- | --- |

59.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Latin-Amerika és a Karib-térség valamennyi országa kormányának és parlamentjének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Latin-Amerikai Parlamentnek, a Közép-Amerikai Parlamentnek, az Andok Parlamentnek és a Mercosur Parlamentnek.

---

(1)  HL C 140. E, 2002.3.16., 569. o.

(2)  HL C 296. E, 2006.12.6., 123. o.

(3)  HL C 259. E, 2009.10.29., 64. o.

(4)  HL C 227. E, 2008.9.4., 140. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/64

---

2010. május 5., szerdaA 2010. május 5-én rendezendő közelgő EU–Kanada csúcstalálkozó

P7_TA(2010)0142

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a 2010. május 5-én rendezendő közelgő EU–Kanada csúcstalálkozóról

2011/C 81 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel az átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodás kidolgozásáról szóló, a 2009. május 6-án Prágában rendezett EU–Kanada csúcstalálkozón megindított tárgyalásokra,

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodás következő jogalkotási ciklusra vonatkozó felülvizsgálatáról szóló 2010. február 9-i állásfoglalására,

tekintettel a Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség 2009 novemberében Brüsszelben sikerrel megtartott 32. parlamentközi ülésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke szerinti egyetértési eljárásra,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Kanada az Európai Unió egyik legrégebbi és legszorosabban együttműködő partnere, mellyel a hivatalos kapcsolatok egészen 1959-ig nyúlnak vissza, |
| --- | --- |

A.

mivel Kanada az Európai Unió egyik legrégebbi és legszorosabban együttműködő partnere, mellyel a hivatalos kapcsolatok egészen 1959-ig nyúlnak vissza,

| B. | mivel az átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodás kidolgozásáról jelenleg zajló tárgyalások erősíthetik az EU és Kanada közötti kapcsolatokat, |
| --- | --- |

B.

mivel az átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodás kidolgozásáról jelenleg zajló tárgyalások erősíthetik az EU és Kanada közötti kapcsolatokat,

| C. | mivel 2010 márciusáig nem készült alapos hatásvizsgálat egy ilyen átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodás társadalmi, környezeti és gazdasági hatásairól, |
| --- | --- |

C.

mivel 2010 márciusáig nem készült alapos hatásvizsgálat egy ilyen átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodás társadalmi, környezeti és gazdasági hatásairól,

| D. | mivel 2010-ben Kanada látja el a G8-csoport elnökségi teendőit, és mivel a következő G20-csúcstalálkozónak is Kanada ad otthont, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010-ben Kanada látja el a G8-csoport elnökségi teendőit, és mivel a következő G20-csúcstalálkozónak is Kanada ad otthont,

| E. | mivel a közelgő, 2010. május 5-én Brüsszelben tartandó EU–Kanada csúcstalálkozó várhatóan a két fél közötti, már amúgy is szoros politikai kapcsolatok erősítésére fog összpontosítani, különös tekintettel az alábbi közös kihívásokra: az átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások; kül- és biztonságügyi kihívások, különös tekintettel az afganisztáni és pakisztáni helyzetre; közös megközelítés Iránnal kapcsolatban; a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása; Haiti helyzete, valamint a New York-i adományozói konferencia eredményeinek nyomon követése; fejlesztési együttműködés; a pénzügyi és gazdasági válságra adott válasz összehangolása; az éghajlatváltozás és az energia; valamint a világkereskedelmi tárgyalások dohai fordulójának előrelendítése, |
| --- | --- |

E.

mivel a közelgő, 2010. május 5-én Brüsszelben tartandó EU–Kanada csúcstalálkozó várhatóan a két fél közötti, már amúgy is szoros politikai kapcsolatok erősítésére fog összpontosítani, különös tekintettel az alábbi közös kihívásokra: az átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások; kül- és biztonságügyi kihívások, különös tekintettel az afganisztáni és pakisztáni helyzetre; közös megközelítés Iránnal kapcsolatban; a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása; Haiti helyzete, valamint a New York-i adományozói konferencia eredményeinek nyomon követése; fejlesztési együttműködés; a pénzügyi és gazdasági válságra adott válasz összehangolása; az éghajlatváltozás és az energia; valamint a világkereskedelmi tárgyalások dohai fordulójának előrelendítése,

| F. | mivel az EU és Kanada azonos értékeket képvisel, és mivel mindkét fél erősen elkötelezett amellett, hogy a jelentős kihívásokat többoldalú együttműködés keretében kezelje, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és Kanada azonos értékeket képvisel, és mivel mindkét fél erősen elkötelezett amellett, hogy a jelentős kihívásokat többoldalú együttműködés keretében kezelje,

| 1. | üdvözli azt a bizottsági nyilatkozatot, amely szerint az átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokon elért előrelépések alapvető fontosságúak az EU és Kanada közötti gazdasági kapcsolatok szempontjából; e tekintetben úgy véli, hogy a 2010. május 5-én Brüsszelben tartandó EU–Kanada csúcstalálkozó kiváló alkalmat teremt e tárgyalások felgyorsítására; |
| --- | --- |

1.

üdvözli azt a bizottsági nyilatkozatot, amely szerint az átfogó gazdasági-kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokon elért előrelépések alapvető fontosságúak az EU és Kanada közötti gazdasági kapcsolatok szempontjából; e tekintetben úgy véli, hogy a 2010. május 5-én Brüsszelben tartandó EU–Kanada csúcstalálkozó kiváló alkalmat teremt e tárgyalások felgyorsítására;

| 2. | megjegyzi, hogy Kanada gazdasága – és különösen a bankszektor – a gazdasági válság során erősnek bizonyult; kijelenti, hogy kész Kanadával szoros együttműködésben dolgozni a G20-csoport keretében annak érdekében, hogy összehangolt globális megközelítés szülessen a költségvetési ösztönzők és a költségvetési konszolidáció tekintetében, mellyel összefüggésben a banki különadó vagy a pénzügyi műveletekre kivetett adó globális szintű bevezetésének kérdése a Torontóban rendezendő következő G20-csúcstalálkozó egyik kiemelt témája lesz; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy Kanada gazdasága – és különösen a bankszektor – a gazdasági válság során erősnek bizonyult; kijelenti, hogy kész Kanadával szoros együttműködésben dolgozni a G20-csoport keretében annak érdekében, hogy összehangolt globális megközelítés szülessen a költségvetési ösztönzők és a költségvetési konszolidáció tekintetében, mellyel összefüggésben a banki különadó vagy a pénzügyi műveletekre kivetett adó globális szintű bevezetésének kérdése a Torontóban rendezendő következő G20-csúcstalálkozó egyik kiemelt témája lesz;

| 3. | rámutat arra, hogy az EU és Kanada egyaránt elkötelezett amellett, hogy összehangolt, következetes és átfogó megközelítést alkalmazzon Haiti rövid és hosszú távú igényeinek kielégítésére, valamint hogy Haiti újjáépítése során figyelembe vegye a haiti népnek az országára vonatkozó jogos és régóta fennálló törekvéseit, miközben biztosítja az újjáépítési folyamattal kapcsolatos nemzeti szerepvállalásukat; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy az EU és Kanada egyaránt elkötelezett amellett, hogy összehangolt, következetes és átfogó megközelítést alkalmazzon Haiti rövid és hosszú távú igényeinek kielégítésére, valamint hogy Haiti újjáépítése során figyelembe vegye a haiti népnek az országára vonatkozó jogos és régóta fennálló törekvéseit, miközben biztosítja az újjáépítési folyamattal kapcsolatos nemzeti szerepvállalásukat;

| 4. | üdvözli, hogy – ahogyan az a közelmúltban a kanadai parlamentben tartott trónbeszédből kiderül – Kanada meg kívánja nyitni távközlési ágazatát a külföldi konkurencia számára; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy – ahogyan az a közelmúltban a kanadai parlamentben tartott trónbeszédből kiderül – Kanada meg kívánja nyitni távközlési ágazatát a külföldi konkurencia számára;

| 5. | tudomásul veszi, hogy Kanada jelentős mértékben meg kívánja reformálni halászati gazdálkodási rendszerét, bevonva az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet is; csalódottságát fejezi ki a kanadai kormány által a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szól egyezményben (CITES) részes felek közelmúltban tartott konferenciáján a kékúszójú tonhalnak az egyezmény 1. függelékbe történő felvételével kapcsolatban képviselt álláspontja miatt; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy Kanada jelentős mértékben meg kívánja reformálni halászati gazdálkodási rendszerét, bevonva az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet is; csalódottságát fejezi ki a kanadai kormány által a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szól egyezményben (CITES) részes felek közelmúltban tartott konferenciáján a kékúszójú tonhalnak az egyezmény 1. függelékbe történő felvételével kapcsolatban képviselt álláspontja miatt;

| 6. | ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Cseh Köztársaság, Románia és Bulgária állampolgárai számára a Kanadába való belépés továbbra is vízumköteles, és felszólítja Kanadát arra, hogy mihamarabb szüntesse meg ezt a kötelezettséget; megjegyzi, hogy a cseh állampolgárok számára előírt vízumkötelezettséget a kanadai kormány a Kanadába áramló romák nagy száma miatt vezette be, ezért felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék megfelelően a romák ügyét Európában; ezzel kapcsolatban üdvözli, hogy a prágai kanadai nagykövetségen vízumirodát nyitottak, valamint hogy a témában szakértői munkacsoport alakult, és reméli, hogy a kanadai menekültügyi rendszer megígért átfogó felülvizsgálata a vízumkötelezettség eltörléséhez vezet; |
| --- | --- |

6.

ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Cseh Köztársaság, Románia és Bulgária állampolgárai számára a Kanadába való belépés továbbra is vízumköteles, és felszólítja Kanadát arra, hogy mihamarabb szüntesse meg ezt a kötelezettséget; megjegyzi, hogy a cseh állampolgárok számára előírt vízumkötelezettséget a kanadai kormány a Kanadába áramló romák nagy száma miatt vezette be, ezért felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék megfelelően a romák ügyét Európában; ezzel kapcsolatban üdvözli, hogy a prágai kanadai nagykövetségen vízumirodát nyitottak, valamint hogy a témában szakértői munkacsoport alakult, és reméli, hogy a kanadai menekültügyi rendszer megígért átfogó felülvizsgálata a vízumkötelezettség eltörléséhez vezet;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Unió és Kanada elkötelezte magát a biztonságos és fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású globális gazdaság kialakítása mellett, ugyanakkor meg kívánja erősíteni az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz szükséges kapacitást; hangsúlyozza az EU és Kanada közötti, a környezetvédelemről szóló magas szintű párbeszéd keretei között folyó, az északi-sarki területen folytatott környezetvédelmi, energetikai és tengeri együttműködésre, valamint az Északi-sarkvidék védelméről szóló nemzetközi szerződés elfogadására irányuló nemzetközi tárgyalások kezdeményezésének kilátásaira is kiterjedő környezetvédelmi megbeszélések jelentőségét; üdvözli Kanada – a legutóbbi trónbeszéd során kinyilvánított – elkötelezettségét amellett, hogy befektet a tiszta energiatechnológiákba, hogy tiszta energiát használó nagyhatalommá válik, valamint hogy vezető szerepet vállal a „zöld” munkahelyek létesítésében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Unió és Kanada elkötelezte magát a biztonságos és fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású globális gazdaság kialakítása mellett, ugyanakkor meg kívánja erősíteni az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz szükséges kapacitást; hangsúlyozza az EU és Kanada közötti, a környezetvédelemről szóló magas szintű párbeszéd keretei között folyó, az északi-sarki területen folytatott környezetvédelmi, energetikai és tengeri együttműködésre, valamint az Északi-sarkvidék védelméről szóló nemzetközi szerződés elfogadására irányuló nemzetközi tárgyalások kezdeményezésének kilátásaira is kiterjedő környezetvédelmi megbeszélések jelentőségét; üdvözli Kanada – a legutóbbi trónbeszéd során kinyilvánított – elkötelezettségét amellett, hogy befektet a tiszta energiatechnológiákba, hogy tiszta energiát használó nagyhatalommá válik, valamint hogy vezető szerepet vállal a „zöld” munkahelyek létesítésében;

| 8. | aggodalmát fejezi ki az olajhomok-kitermelés globális környezetre gyakorolt káros hatása miatt – amely a feldolgozási eljárások során nagy mennyiségben felszabaduló szén-dioxiddal függ össze –, valamint a helyi biológiai sokféleség és az őslakos népek jogainak és egészségének a kitermelés általi veszélyeztetése miatt; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki az olajhomok-kitermelés globális környezetre gyakorolt káros hatása miatt – amely a feldolgozási eljárások során nagy mennyiségben felszabaduló szén-dioxiddal függ össze –, valamint a helyi biológiai sokféleség és az őslakos népek jogainak és egészségének a kitermelés általi veszélyeztetése miatt;

| 9. | emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az Európai Parlament egyetértése szükséges a nemzetközi megállapodások megkötéséhez, valamint azonnal és teljes mértékben be kell vonni a nemzetközi tárgyalások valamennyi szakaszába, és arra számít, hogy a Bizottság hamarosan nyilatkozik arról, hogyan kívánja ezt megvalósítani; e tekintetben emlékeztet arra, hogy ezen egyetértés megadása előtt előbb megfelelő közös megoldást kell találni az EU és Kanada közötti, a légi utasok adatairól (PNR) szóló megállapodással kapcsolatos aggodalmaira; |
| --- | --- |

9.

emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az Európai Parlament egyetértése szükséges a nemzetközi megállapodások megkötéséhez, valamint azonnal és teljes mértékben be kell vonni a nemzetközi tárgyalások valamennyi szakaszába, és arra számít, hogy a Bizottság hamarosan nyilatkozik arról, hogyan kívánja ezt megvalósítani; e tekintetben emlékeztet arra, hogy ezen egyetértés megadása előtt előbb megfelelő közös megoldást kell találni az EU és Kanada közötti, a légi utasok adatairól (PNR) szóló megállapodással kapcsolatos aggodalmaira;

| 10. | reméli, hogy Kanada teljes mértékben támogatni fogja az EU arra vonatkozó kérését, hogy tegyék ellenőrizhetővé a nyilvánosság számára az ACTA-tárgyalásokat, amint azt a Parlament 2010. március 10-i állásfoglalásában kérte, valamint hogy ezeket a tárgyalásokat folytassák valamely nemzetközi szervezet égisze alatt, amire a legalkalmasabb a WIPO lenne; |
| --- | --- |

10.

reméli, hogy Kanada teljes mértékben támogatni fogja az EU arra vonatkozó kérését, hogy tegyék ellenőrizhetővé a nyilvánosság számára az ACTA-tárgyalásokat, amint azt a Parlament 2010. március 10-i állásfoglalásában kérte, valamint hogy ezeket a tárgyalásokat folytassák valamely nemzetközi szervezet égisze alatt, amire a legalkalmasabb a WIPO lenne;

| 11. | gratulál a vancouveri szervezőbizottságnak a 2010-es téli olimpiai és paraolimpiai játékok sikeres megszervezéséhez; |
| --- | --- |

11.

gratulál a vancouveri szervezőbizottságnak a 2010-es téli olimpiai és paraolimpiai játékok sikeres megszervezéséhez;

| 12. | megjegyzi, hogy az EU és Kanada közötti kapcsolatok kizárólag szövetségi hatáskörbe tartoznak, ugyanakkor üdvözli a tartományok és területek részvételét az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokban és az EU–Kanada kapcsolatok egyéb területein; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az EU és Kanada közötti kapcsolatok kizárólag szövetségi hatáskörbe tartoznak, ugyanakkor üdvözli a tartományok és területek részvételét az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokban és az EU–Kanada kapcsolatok egyéb területein;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU soros elnökségének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a kanadai kormánynak. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU soros elnökségének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a kanadai kormánynak.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/66

---

2010. május 5., szerdaSWIFT

P7_TA(2010)0143

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából a pénzügyi üzenetadatoknak az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodásról folytatott tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, a Tanácshoz intézett ajánlásáról

2011/C 81 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) és az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló egyezményre (1),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából a pénzügyi üzenetadatoknak az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodásról folytatott tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, a Tanácshoz intézett ajánlására (2),

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmusfinanszírozás felderítésére irányuló program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2010. február 11-i jogalkotási állásfoglalására (05305/1/2010 REV 1 – C7-0004/2010 – 2009/0190(NLE)) (3),

tekintettel a Tanács által az EUMSz. 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja alapján, a 82. cikk (1) bekezdésének d) pontjával és a 87. cikk (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0004/2010),

tekintettel a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából a fizetési üzenetekben szereplő adatoknak az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma rendelkezésére bocsátásáról szóló tervezett nemzetközi megállapodásról szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (4),

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0703 és 05305/1/2010 REV 1),

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmusfinanszírozás felderítésére irányuló program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló megállapodás szövegére (16110/2009),

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2010. április 12-i véleményére (korlátozott terjesztésű),

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel üdvözölte az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló egyezményt és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben a transzatlanti együttműködésnek az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása tekintetében történő fokozásáról szóló, 2009. október 28-án az EU–USA IB-miniszteri trojka találkozója alkalmával elfogadott washingtoni közleményt, |
| --- | --- |

A.

mivel üdvözölte az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló egyezményt és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben a transzatlanti együttműködésnek az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása tekintetében történő fokozásáról szóló, 2009. október 28-án az EU–USA IB-miniszteri trojka találkozója alkalmával elfogadott washingtoni közleményt,

| B. | mivel nagy hangsúlyt fektet a transzatlanti együttműködés szükségességére, |
| --- | --- |

B.

mivel nagy hangsúlyt fektet a transzatlanti együttműködés szükségességére,

| C. | mivel 2009. november 30-án a Tanács aláírt egy, az EU és az USA közötti átmeneti megállapodást a pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó amerikai program (TFTP) céljából történő feldolgozásáról és átadásáról, melyet átmenetileg 2010. február 1-jétől legkésőbb 2010. október 31-éig alkalmaznak, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009. november 30-án a Tanács aláírt egy, az EU és az USA közötti átmeneti megállapodást a pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó amerikai program (TFTP) céljából történő feldolgozásáról és átadásáról, melyet átmenetileg 2010. február 1-jétől legkésőbb 2010. október 31-éig alkalmaznak,

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az átmeneti megállapodás hivatalos megkötéséhez egyetértését kérték, |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az átmeneti megállapodás hivatalos megkötéséhez egyetértését kérték,

| E. | mivel 2010. február 11-én úgy határozott, hogy nem adja egyetértését a megállapodás megkötéséhez, |
| --- | --- |

E.

mivel 2010. február 11-én úgy határozott, hogy nem adja egyetértését a megállapodás megkötéséhez,

| F. | mivel felkérte az Európai Bizottságot, hogy a terrorizmus finanszírozásának megelőzésével kapcsolatos, az Egyesült Államokkal kötendő hosszú távú megállapodás tekintetében haladéktalanul nyújtson be ajánlásokat a Tanács részére, |
| --- | --- |

F.

mivel felkérte az Európai Bizottságot, hogy a terrorizmus finanszírozásának megelőzésével kapcsolatos, az Egyesült Államokkal kötendő hosszú távú megállapodás tekintetében haladéktalanul nyújtson be ajánlásokat a Tanács részére,

| G. | mivel ismételten hangsúlyozta, hogy az e téren kötött bármilyen új megállapodásnak összhangban kell lennie a Lisszaboni Szerződés által meghatározott új jogi kerettel és az Európai Unió már kötelező érvényű Alapjogi Chartájával, |
| --- | --- |

G.

mivel ismételten hangsúlyozta, hogy az e téren kötött bármilyen új megállapodásnak összhangban kell lennie a Lisszaboni Szerződés által meghatározott új jogi kerettel és az Európai Unió már kötelező érvényű Alapjogi Chartájával,

| H. | mivel megismételte a 2009. szeptember 17-i állásfoglalásában, elsősorban annak (7)–(13) bekezdésében megfogalmazott kéréseket, |
| --- | --- |

H.

mivel megismételte a 2009. szeptember 17-i állásfoglalásában, elsősorban annak (7)–(13) bekezdésében megfogalmazott kéréseket,

| I. | mivel a Bizottság 2010. március 24-én elfogadta a TFTP-re vonatkozó új ajánlásokat és tárgyalási irányelveket, |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság 2010. március 24-én elfogadta a TFTP-re vonatkozó új ajánlásokat és tárgyalási irányelveket,

| J. | mivel a Tanács 2010. április 22-én valószínűleg határozatot hoz a tárgyalási irányelvek elfogadásáról, |
| --- | --- |

J.

mivel a Tanács 2010. április 22-én valószínűleg határozatot hoz a tárgyalási irányelvek elfogadásáról,

| K. | mivel a tárgyalási irányelvek tükröznek néhány, a Parlament e témában elfogadott állásfoglalásaiban szereplő fontos elemet, |
| --- | --- |

K.

mivel a tárgyalási irányelvek tükröznek néhány, a Parlament e témában elfogadott állásfoglalásaiban szereplő fontos elemet,

| 1. | üdvözli a Bizottság és a Tanács által tanúsított új, együttműködési szellemet és e két intézmény hajlandóságát a Parlament bevonására, figyelembe véve a Szerződésből eredő, arra vonatkozó kötelezettségüket, hogy a Parlamentet azonnal és teljes körűen tájékoztassák az eljárás valamennyi szakaszában; ismételten hangsúlyozza, hogy nyitott olyan megállapodásra, amely egyaránt segítené Európát és az Egyesült Államokat a terrorizmus elleni küzdelem megerősítésében, állampolgáraik biztonsága érdekében, a jogállamiság veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság és a Tanács által tanúsított új, együttműködési szellemet és e két intézmény hajlandóságát a Parlament bevonására, figyelembe véve a Szerződésből eredő, arra vonatkozó kötelezettségüket, hogy a Parlamentet azonnal és teljes körűen tájékoztassák az eljárás valamennyi szakaszában; ismételten hangsúlyozza, hogy nyitott olyan megállapodásra, amely egyaránt segítené Európát és az Egyesült Államokat a terrorizmus elleni küzdelem megerősítésében, állampolgáraik biztonsága érdekében, a jogállamiság veszélyeztetése nélkül;

| 2. | számít arra, hogy az Egyesült Államok kormányának képviselői által a 2010. február 11-i parlamenti szavazást megelőzően és azt követően tanúsított konstruktív együttműködés és pártatlanság továbbra is megmarad; |
| --- | --- |

2.

számít arra, hogy az Egyesült Államok kormányának képviselői által a 2010. február 11-i parlamenti szavazást megelőzően és azt követően tanúsított konstruktív együttműködés és pártatlanság továbbra is megmarad;

| 3. | emlékeztet arra, hogy eltökélt szándéka a terrorizmus elleni küzdelem folytatása, és meggyőződése, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet célzó transzatlanti együttműködés kereteit tovább kell fejleszteni; ugyanakkor úgy véli, hogy a személyes adatok tisztességes, arányos és törvényes feldolgozására irányuló európai jogi követelmények a legfontosabbak, és azokat minden esetben védelmezni kell; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy eltökélt szándéka a terrorizmus elleni küzdelem folytatása, és meggyőződése, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet célzó transzatlanti együttműködés kereteit tovább kell fejleszteni; ugyanakkor úgy véli, hogy a személyes adatok tisztességes, arányos és törvényes feldolgozására irányuló európai jogi követelmények a legfontosabbak, és azokat minden esetben védelmezni kell;

| 4. | ismételten hangsúlyozza, hogy a terrorizmus finanszírozására irányuló tevékenységek felderítésével kapcsolatos uniós szabályozás azon alapszik, hogy az egyes pénzügyi szereplők jelentik a gyanús vagy szabálytalan tranzakciókat; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangsúlyozza, hogy a terrorizmus finanszírozására irányuló tevékenységek felderítésével kapcsolatos uniós szabályozás azon alapszik, hogy az egyes pénzügyi szereplők jelentik a gyanús vagy szabálytalan tranzakciókat;

| 5. | hangsúlyozza, hogy még meghatározásra várnak az alapvető elvek arról, hogy hogyan tudna az Unió általában véve együttműködni az Egyesült Államokkal a terrorizmus elleni küzdelemben és arról, hogy hogyan kérhető a pénzügyi üzenetadatok szolgáltatóinak hozzájárulása ehhez a küzdelemhez, vagy általánosabban a kereskedelmi célból gyűjtött adatok bűnüldözéssel kapcsolatos felhasználásához; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy még meghatározásra várnak az alapvető elvek arról, hogy hogyan tudna az Unió általában véve együttműködni az Egyesült Államokkal a terrorizmus elleni küzdelemben és arról, hogy hogyan kérhető a pénzügyi üzenetadatok szolgáltatóinak hozzájárulása ehhez a küzdelemhez, vagy általánosabban a kereskedelmi célból gyűjtött adatok bűnüldözéssel kapcsolatos felhasználásához;

| 6. | ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van a megállapodás céljainak korlátozására annak biztosítása érdekében, hogy bármely információcserére szigorúan csak a terrorizmus elleni küzdelem céljából kerülhessen sor, ez pedig a „terrorista tevékenység” közös meghatározása alapján történjen; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van a megállapodás céljainak korlátozására annak biztosítása érdekében, hogy bármely információcserére szigorúan csak a terrorizmus elleni küzdelem céljából kerülhessen sor, ez pedig a „terrorista tevékenység” közös meghatározása alapján történjen;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a szükségesség és az arányosság elve kiemelten fontos a tervezett megállapodás esetében, és rámutat arra, hogy a probléma, amelyet az okoz, hogy a pénzügyi üzenetadatok szolgáltatóinak nem áll módjukban (műszaki vagy irányítási okok miatt) az üzenetek tartalmában keresést végezni, következésképpen az adatokat csak tömegesen tudják átadni, nem hárítható el később felügyeleti és ellenőrzési mechanizmusok révén, mivel az adatvédelmi jogszabályok alapvető elvei már korábban sérülnek; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a szükségesség és az arányosság elve kiemelten fontos a tervezett megállapodás esetében, és rámutat arra, hogy a probléma, amelyet az okoz, hogy a pénzügyi üzenetadatok szolgáltatóinak nem áll módjukban (műszaki vagy irányítási okok miatt) az üzenetek tartalmában keresést végezni, következésképpen az adatokat csak tömegesen tudják átadni, nem hárítható el később felügyeleti és ellenőrzési mechanizmusok révén, mivel az adatvédelmi jogszabályok alapvető elvei már korábban sérülnek;

| 8. | megismétli azon véleményét, hogy a tömeges adattovábbítás az uniós jogszabályok és gyakorlat alapjául szolgáló elvektől való eltérést jelent, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ezzel a problémával megfelelőképpen foglalkozzon a tárgyalások során, szem előtt tartva, hogy a TFTP jelenlegi kialakítása nem teszi lehetővé a célzott adatcserét; a megoldások között szerepelnie kell az átadott adatok köre korlátozásának, valamint azon adattípusok listázásának, amelyeket a kijelölt adatszolgáltatóknak módjában áll szűrni és kiválogatni, és amelyek átadására sor kerülhet; |
| --- | --- |

8.

megismétli azon véleményét, hogy a tömeges adattovábbítás az uniós jogszabályok és gyakorlat alapjául szolgáló elvektől való eltérést jelent, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ezzel a problémával megfelelőképpen foglalkozzon a tárgyalások során, szem előtt tartva, hogy a TFTP jelenlegi kialakítása nem teszi lehetővé a célzott adatcserét; a megoldások között szerepelnie kell az átadott adatok köre korlátozásának, valamint azon adattípusok listázásának, amelyeket a kijelölt adatszolgáltatóknak módjában áll szűrni és kiválogatni, és amelyek átadására sor kerülhet;

| 9. | úgy véli, hogy a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás nem megfelelő jogalapja azon kéréseknek, amelyek a TFTP céljaira felhasználandó adatokra irányulnak, különösen azért, mert a megállapodás nem alkalmazandó a harmadik országok közötti banki átutalásokra, és mert ez minden esetben egy adott bank előzetes azonosítását igényelné, hiszen a TFTP a pénzátutalások között végzett célzott keresésen alapul; a jövőbeli tárgyalásoknak arra kell összpontosítaniuk, hogy összeegyeztethetővé tegyék egyiket a másikkal; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás nem megfelelő jogalapja azon kéréseknek, amelyek a TFTP céljaira felhasználandó adatokra irányulnak, különösen azért, mert a megállapodás nem alkalmazandó a harmadik országok közötti banki átutalásokra, és mert ez minden esetben egy adott bank előzetes azonosítását igényelné, hiszen a TFTP a pénzátutalások között végzett célzott keresésen alapul; a jövőbeli tárgyalásoknak arra kell összpontosítaniuk, hogy összeegyeztethetővé tegyék egyiket a másikkal;

| 10. | úgy véli, hogy a megbízatás kiadását követően igazságügyi hatóságot kell kijelölni az Unióban, amelynek az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma eljuttatja a kéréseket; rámutat annak alapvető fontosságára, hogy a hatóság jellege és a jogi felügyeletre vonatkozó rendelkezések világosan meghatározásra kerüljenek; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a megbízatás kiadását követően igazságügyi hatóságot kell kijelölni az Unióban, amelynek az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma eljuttatja a kéréseket; rámutat annak alapvető fontosságára, hogy a hatóság jellege és a jogi felügyeletre vonatkozó rendelkezések világosan meghatározásra kerüljenek;

| 11. | sürgeti ezért a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tárja fel a megfelelő adatok átadásának és kinyerésének engedélyezésére, valamint az adatcsere lebonyolítására és felügyeletére irányuló átlátható és jogi szempontból megalapozott eljárás kialakításának módozatait; hangsúlyozza, hogy ezekre a lépésekre a szükségesség és az arányosság, valamint a jogállamiság elvének teljes tiszteletben tartása és az alapvető jogok uniós jogszabályokban rögzített követelményeinek maradéktalan betartása mellett kerülhet sor, oly módon, hogy egy európai hatóság jut szerephez, ami lehetővé teszi, hogy a megfelelő európai jogszabályokat teljes körűen alkalmazzák; |
| --- | --- |

11.

sürgeti ezért a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tárja fel a megfelelő adatok átadásának és kinyerésének engedélyezésére, valamint az adatcsere lebonyolítására és felügyeletére irányuló átlátható és jogi szempontból megalapozott eljárás kialakításának módozatait; hangsúlyozza, hogy ezekre a lépésekre a szükségesség és az arányosság, valamint a jogállamiság elvének teljes tiszteletben tartása és az alapvető jogok uniós jogszabályokban rögzített követelményeinek maradéktalan betartása mellett kerülhet sor, oly módon, hogy egy európai hatóság jut szerephez, ami lehetővé teszi, hogy a megfelelő európai jogszabályokat teljes körűen alkalmazzák;

| 12. | hangsúlyozza, hogy amennyiben a fenti rendelkezések rövid távon nem megvalósíthatóak, ikerpályás megközelítésre van szükség, amely megkülönbözteti egyrészt a tervezett EU–USA megállapodás részévé teendő szigorú biztosítékokat, másrészt pedig a hosszú távú politikai döntéseket, amelyekkel az Uniónak foglalkoznia kell; ismételten hangsúlyozza, hogy az Unió és az Egyesült Államok közötti bármely megállapodásban szerepelnie kell a végrehajtásra és felügyeletre vonatkozó, az Unió által kijelölt, megfelelő hatóság által ellenőrzött biztosítékoknak, a megállapodás értelmében továbbított adatok egyesült államokbeli hatóságok által végzett napi gyakoriságú kinyerésére, e hatóságok adatokhoz való hozzáférésére és azok felhasználására vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy amennyiben a fenti rendelkezések rövid távon nem megvalósíthatóak, ikerpályás megközelítésre van szükség, amely megkülönbözteti egyrészt a tervezett EU–USA megállapodás részévé teendő szigorú biztosítékokat, másrészt pedig a hosszú távú politikai döntéseket, amelyekkel az Uniónak foglalkoznia kell; ismételten hangsúlyozza, hogy az Unió és az Egyesült Államok közötti bármely megállapodásban szerepelnie kell a végrehajtásra és felügyeletre vonatkozó, az Unió által kijelölt, megfelelő hatóság által ellenőrzött biztosítékoknak, a megállapodás értelmében továbbított adatok egyesült államokbeli hatóságok által végzett napi gyakoriságú kinyerésére, e hatóságok adatokhoz való hozzáférésére és azok felhasználására vonatkozóan;

| 13. | Ezzel kapcsolatban rámutat, hogy a legmagasabb szintű garanciákat nyújtó lehetőség az volna, ha az adatok kinyerésére az EU területén, uniós vagy közös EU-USA létesítményekben kerülne sor, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ezzel párhuzamosan találjon módot






  — | egy olyan, középtávra szóló megoldás felé való átmenetre, amely a megállapodás félidős parlamenti értékelését követően felhatalmazná az uniós bírói hatóságokat, hogy a tagállamok nevében ellássák az Európai Unióban történő adatkinyerés felügyeletét; |
| --- | --- | --- |

13.

Ezzel kapcsolatban rámutat, hogy a legmagasabb szintű garanciákat nyújtó lehetőség az volna, ha az adatok kinyerésére az EU területén, uniós vagy közös EU-USA létesítményekben kerülne sor, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ezzel párhuzamosan találjon módot

—

egy olyan, középtávra szóló megoldás felé való átmenetre, amely a megállapodás félidős parlamenti értékelését követően felhatalmazná az uniós bírói hatóságokat, hogy a tagállamok nevében ellássák az Európai Unióban történő adatkinyerés felügyeletét;

| — | eközben annak biztosítására, hogy az Egyesült Államokban történő adatkinyerési folyamat felügyelete során a SWIFT tisztviselőkhöz válogatott, széleskörű felhatalmazással rendelkező, az uniós szervektől és szervezetek részéről küldött uniós személyzet – többek közt például az európai adatvédelmi biztos vagy a közös EU-USA nyomozócsoportok – csatlakozzon; |
| --- | --- |

—

eközben annak biztosítására, hogy az Egyesült Államokban történő adatkinyerési folyamat felügyelete során a SWIFT tisztviselőkhöz válogatott, széleskörű felhatalmazással rendelkező, az uniós szervektől és szervezetek részéről küldött uniós személyzet – többek közt például az európai adatvédelmi biztos vagy a közös EU-USA nyomozócsoportok – csatlakozzon;

| 14. | hangsúlyozza hogy az Unió és az Egyesült Államok közötti bármely megállapodás időtartamának – a választott végrehajtási mechanizmustól függetlenül – korlátozottnak kell lennie, és egyértelmű kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a Tanács és a Bizottság részéről egyaránt arra vonatkozóan, hogy minden intézkedést megtesznek a kért adatok Európa területén való kinyerésének problémájára vonatkozó, fenntartható és jogi szempontból megalapozott európai megoldás kidolgozása érdekében; a megállapodásnak tartalmaznia kell a végrehajtás alatt meghatározott időpontokban a Bizottság által végzett értékelésre és a biztosítékok felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza hogy az Unió és az Egyesült Államok közötti bármely megállapodás időtartamának – a választott végrehajtási mechanizmustól függetlenül – korlátozottnak kell lennie, és egyértelmű kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a Tanács és a Bizottság részéről egyaránt arra vonatkozóan, hogy minden intézkedést megtesznek a kért adatok Európa területén való kinyerésének problémájára vonatkozó, fenntartható és jogi szempontból megalapozott európai megoldás kidolgozása érdekében; a megállapodásnak tartalmaznia kell a végrehajtás alatt meghatározott időpontokban a Bizottság által végzett értékelésre és a biztosítékok felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket;

| 15. | felszólít a megállapodás azonnali megszüntetésére, amennyiben bármely kötelezettséget nem tartják be; |
| --- | --- |

15.

felszólít a megállapodás azonnali megszüntetésére, amennyiben bármely kötelezettséget nem tartják be;

| 16. | rámutat, hogy a valódi kölcsönösség azt kívánná meg, hogy az Egyesült Államok hatóságai lehetővé tegyék az uniós hatóságok és az illetékes tagállami hatóságok számára, hogy az egyesült államokbeli szervereken tárolt fizetési üzeneteket és az azokhoz kapcsolódó adatokat ugyanolyan feltételekkel kapják meg és használják fel, mint amelyek az egyesült államokbeli hatóságokra vonatkoznak; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a valódi kölcsönösség azt kívánná meg, hogy az Egyesült Államok hatóságai lehetővé tegyék az uniós hatóságok és az illetékes tagállami hatóságok számára, hogy az egyesült államokbeli szervereken tárolt fizetési üzeneteket és az azokhoz kapcsolódó adatokat ugyanolyan feltételekkel kapják meg és használják fel, mint amelyek az egyesült államokbeli hatóságokra vonatkoznak;

| 17. | kéri, hogy valamennyi vonatkozó információt és dokumentumot – többek között az alapul szolgáló hírszerzési információkat is – bocsássák a Parlament rendelkezésére megvitatás céljára, a bizalmas információkra vonatkozó hatályos szabályozásnak megfelelően, a már meglévő eszközökkel kapcsolatban a rendszer szükségességének bizonyítása érdekében; kéri továbbá a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést a megállapodás működéséről, és teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet az említett megállapodás keretében kialakított felülvizsgálati mechanizmusokról; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy valamennyi vonatkozó információt és dokumentumot – többek között az alapul szolgáló hírszerzési információkat is – bocsássák a Parlament rendelkezésére megvitatás céljára, a bizalmas információkra vonatkozó hatályos szabályozásnak megfelelően, a már meglévő eszközökkel kapcsolatban a rendszer szükségességének bizonyítása érdekében; kéri továbbá a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést a megállapodás működéséről, és teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet az említett megállapodás keretében kialakított felülvizsgálati mechanizmusokról;

| 18. | kéri, hogy teljes körű és részletes információkkal lássák el az európai és egyesült államokbeli polgárok konkrét jogairól (hozzáférés, módosítás, törlés, kártérítés és jogorvoslat), és arra vonatkozóan, hogy a tervezett megállapodás a „jogokat” megkülönböztetés nélkül biztosítja-e, tehát annak a személynek az állampolgárságára való tekintet nélkül, akinek az adatait a megállapodásnak megfelelően kezelik, kéri továbbá a Bizottságot, hogy nyújtson be a vonatkozó jogokról szóló áttekintést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy teljes körű és részletes információkkal lássák el az európai és egyesült államokbeli polgárok konkrét jogairól (hozzáférés, módosítás, törlés, kártérítés és jogorvoslat), és arra vonatkozóan, hogy a tervezett megállapodás a „jogokat” megkülönböztetés nélkül biztosítja-e, tehát annak a személynek az állampolgárságára való tekintet nélkül, akinek az adatait a megállapodásnak megfelelően kezelik, kéri továbbá a Bizottságot, hogy nyújtson be a vonatkozó jogokról szóló áttekintést a Parlamentnek;

| 19. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egy bizonyos pénzügyi üzenetadat-szolgáltatónak a kereskedelmi pozíciója veszélyeztetve van és veszélyben is marad, ha továbbra is megkülönböztetik; |
| --- | --- |

19.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egy bizonyos pénzügyi üzenetadat-szolgáltatónak a kereskedelmi pozíciója veszélyeztetve van és veszélyben is marad, ha továbbra is megkülönböztetik;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a tervezett megállapodásnak biztosítania kell, hogy a TFTP-adatbázisból kinyert személyes adatokat kizárólag a szigorúan értelmezett szükségesség elve alapján tárolják, és a TFTP keretében való hozzáférésüket indokoló konkrét vizsgálathoz vagy bűnvádi eljáráshoz szükséges időtartamnál nem tovább; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a tervezett megállapodásnak biztosítania kell, hogy a TFTP-adatbázisból kinyert személyes adatokat kizárólag a szigorúan értelmezett szükségesség elve alapján tárolják, és a TFTP keretében való hozzáférésüket indokoló konkrét vizsgálathoz vagy bűnvádi eljáráshoz szükséges időtartamnál nem tovább;

| 21. | rámutat, hogy a nem kinyert adatok fogalma nem magától étetődő, ezért világossá kell tenni; kéri, hogy a megállapított leghosszabb tárolási idő a lehető legrövidebb legyen, és semmi esetre se haladja meg az öt évet; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy a nem kinyert adatok fogalma nem magától étetődő, ezért világossá kell tenni; kéri, hogy a megállapított leghosszabb tárolási idő a lehető legrövidebb legyen, és semmi esetre se haladja meg az öt évet;

| 22. | hangsúlyozza azon elvek fontosságát, hogy harmadik országok részére nem szolgáltathatók ki adatok, hacsak a kérésnek nincs különleges indoka, valamint hogy terrorista kötődések harmadik országoknak kizárólag szigorú feltételek és megfelelő garanciák, többek között a megfelelőség értékelése mellett szolgáltathatók ki, |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza azon elvek fontosságát, hogy harmadik országok részére nem szolgáltathatók ki adatok, hacsak a kérésnek nincs különleges indoka, valamint hogy terrorista kötődések harmadik országoknak kizárólag szigorú feltételek és megfelelő garanciák, többek között a megfelelőség értékelése mellett szolgáltathatók ki,

| 23. | megismétli, hogy egy, az Unió és az Egyesült Államok közötti, a magánéleti és személyes adatok bűnüldözési célú információcsere keretében történő védelméről szóló, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodás továbbra is elsődleges fontossággal bír; |
| --- | --- |

23.

megismétli, hogy egy, az Unió és az Egyesült Államok közötti, a magánéleti és személyes adatok bűnüldözési célú információcsere keretében történő védelméről szóló, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodás továbbra is elsődleges fontossággal bír;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányának és kongresszusának. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányának és kongresszusának.

---

(1)  HL L 181., 2003.7.19., 34. o.

(2)  SEC(2010)0315 végleges.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0029.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0016.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/70

---

2010. május 5., szerdaUtas-nyilvántartási adatállomány (PNR)

P7_TA(2010)0144

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása az utasnyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdéséről az Egyesült Államokkal, Ausztráliával és Kanadával

2011/C 81 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. és 218. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 8. cikkére és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, különösen annak 6., 8. és 13. cikkére,

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 12. cikkében garantáltak szerinti szabad mozgáshoz való alapvető jogra,

tekintettel az EU-USA PNR témában korábban elfogadott állásfoglalásaira, különösen pedig 2003. március 13-i állásfoglalására (1) a személyes adatok légitársaságok általi átadásáról tengeren túli utazások esetében, 2003. október 9-i állásfoglalására (2) a személyes adatok légitársaságok általi átadásáról tengeren túli utazások esetében: az Egyesült Államokkal folytatott tárgyalások állása, 2004. március 31-i állásfoglalására (3) az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Irodája rendelkezésére bocsátott, a légi utasok utasnyilvántartási adatállományában (PNR) tárolt személyes adatok megfelelő védelméről szóló bizottsági határozattervezetről, 2006. szeptember 7-i, a Tanácshoz intézett ajánlására (4) az Amerikai Egyesült Államokkal az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) kezelésére vonatkozó, a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés, többek között a szervezett bűnözés megelőzése és az ellene való küzdelem érdekében kötendő megállapodásra irányuló tárgyalásokról, 2007. február 14-i állásfoglalására (5) a SWIFT-ről, a légiutasok adatairól (PNR) szóló megállapodás, és az ezekkel kapcsolatos transzatlanti párbeszédről, valamint 2007. július 12-i állásfoglalására (6) az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak kezelésére vonatkozó, az Egyesült Államokkal kötött megállapodásról,

tekintettel 2008. október 22-i ajánlására a Tanácshoz az Európai Unió és Ausztrália közötti, az Európai Unióból származó utasnyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Ausztrál Vámszolgálat részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséről (7),

tekintettel 2005. július 7-i jogalkotási állásfoglalására az Európai Közösség és a kanadai kormány között az előzetes utasinformáció (API) és az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak feldolgozására vonatkozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (8),

tekintettel 2008. november 20-i állásfoglalására az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról (9),

tekintettel a Bíróságnak a C-317/04. és C-318/04. sz. egyesített ügyben hozott 2006. május 30-i ítéletére,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos a soros elnöknek, Schäuble úrnak címzett, az Egyesült Államokkal kötendő új PNR-megállapodásról szóló 2007. június 27-i levelére,

tekintettel az adatvédelmi irányelv 29. cikke értelmében létrehozott, a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport (a 29. cikk szerinti munkacsoport) a megkötendő PNR-megállapodásról benyújtott véleményére,

tekintettel az Európai Parlament Jogi Szolgálatának véleményére,

tekintettel a fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére vonatkozó kötelezettségéről szóló 2004/82/EK tanácsi irányelvre (API-irányelv) (10),

tekintettel az EU-USA megállapodás 2005. évi közös felülvizsgálatára,

tekintettel az EU-USA megállapodás 2010. évi közös felülvizsgálatára,

tekintettel a 2009. évi EU-Kanada megállapodásra,

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS) részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséhez szükséges jóváhagyásra irányuló kérelemre (11), valamint az Európai Unió és Ausztrália közötti, az Európai Unióból származó utasnyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Ausztrál Vámszolgálat részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséhez szükséges jóváhagyásra irányuló kérelemre (12),

tekintettel „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről szóló 2009. november 25-i állásfoglalására (13),

tekintettel a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából a fizetési üzenetekben szereplő adatoknak az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma rendelkezésére bocsátásáról szóló tervezett nemzetközi megállapodásról szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (14),

tekintettel a repülésbiztonságról szóló, az EU és az USA által 2010. január 21-én Toledóban kiadott közös nyilatkozatra,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösséget létrehozó szerződést módosító Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösséget létrehozó szerződést módosító Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett,

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével a Parlament jóváhagyására van szükség az EU és az Egyesült Államok, valamint Ausztrália közötti, az utasnyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodások aláírásához, |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével a Parlament jóváhagyására van szükség az EU és az Egyesült Államok, valamint Ausztrália közötti, az utasnyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodások aláírásához,

| C. | mivel az utas-nyilvántartási adatok átadásáról szóló EU–Kanada megállapodás a megfelelőségi határozat 2009. szeptemberi lejárta miatt már nincs érvényben, és a PNR-adatok tagállamoknak történő átadása azóta Kanada egyoldalú kötelezettségvállalásai alapján folyik, |
| --- | --- |

C.

mivel az utas-nyilvántartási adatok átadásáról szóló EU–Kanada megállapodás a megfelelőségi határozat 2009. szeptemberi lejárta miatt már nincs érvényben, és a PNR-adatok tagállamoknak történő átadása azóta Kanada egyoldalú kötelezettségvállalásai alapján folyik,

| D. | mivel más országok is kérik az utasnyilvántartási adatok cseréjét, illetve előre jelezték ebbéli szándékukat, |
| --- | --- |

D.

mivel más országok is kérik az utasnyilvántartási adatok cseréjét, illetve előre jelezték ebbéli szándékukat,

| E. | mivel a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az uniós utasnyilvántartási adatokra vonatkozó rendszerről, amelyet az 2007. november 17-én meg is tett, |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az uniós utasnyilvántartási adatokra vonatkozó rendszerről, amelyet az 2007. november 17-én meg is tett,

| F. | mivel digitális korunkban az adatvédelem, az információs önrendelkezési jog, a személyes jogok és a magánélet tiszteletben tartásához való jog egyre fontosabb szerepet játszó értékek, amelyeket megkülönböztetett figyelemmel kell védelmezni, |
| --- | --- |

F.

mivel digitális korunkban az adatvédelem, az információs önrendelkezési jog, a személyes jogok és a magánélet tiszteletben tartásához való jog egyre fontosabb szerepet játszó értékek, amelyeket megkülönböztetett figyelemmel kell védelmezni,

| G. | mivel a mobilitással mint alapvető jelenséggel jellemzett korunkban a nagyobb biztonságnak és a bűnözés elleni fokozott fellépésnek párhuzamosan kell haladnia az Európán belüli és nemzetközi szintű adatcsere hatékonyabbá, koncentráltabbá és gyorsabbá tételével, |
| --- | --- |

G.

mivel a mobilitással mint alapvető jelenséggel jellemzett korunkban a nagyobb biztonságnak és a bűnözés elleni fokozott fellépésnek párhuzamosan kell haladnia az Európán belüli és nemzetközi szintű adatcsere hatékonyabbá, koncentráltabbá és gyorsabbá tételével,

| 1. | emlékeztet arra, hogy eltökélt szándéka a terrorizmus, a szervezett és határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem folytatása, és hogy ugyanakkor szilárd meggyőződése, hogy a polgári és alapvető szabadságjogokat védelmezni kell, a magánélet, az információs önrendelkezési jog és az adatvédelem legteljesebb tiszteletben tartása mellett; megerősíti, hogy a szükségesség és az arányosság elvei kulcsfontosságúak, és nélkülük nem lehet hatékony küzdelmet folytatni a terrorizmus ellen; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy eltökélt szándéka a terrorizmus, a szervezett és határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem folytatása, és hogy ugyanakkor szilárd meggyőződése, hogy a polgári és alapvető szabadságjogokat védelmezni kell, a magánélet, az információs önrendelkezési jog és az adatvédelem legteljesebb tiszteletben tartása mellett; megerősíti, hogy a szükségesség és az arányosság elvei kulcsfontosságúak, és nélkülük nem lehet hatékony küzdelmet folytatni a terrorizmus ellen;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió a jogállamiság elvén alapul, és hogy az európai polgárok személyes adatainak harmadik országok számára biztonsági okból történő átadását jogalkotási aktusként működő nemzetközi megállapodásoknak kell szabályozniuk, és azok során tiszteletben kell tartani az eljárási garanciákat és adatvédelmi jogokat, valamint meg kell felelni a nemzeti és európai szintű adatvédelmi jogszabályoknak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió a jogállamiság elvén alapul, és hogy az európai polgárok személyes adatainak harmadik országok számára biztonsági okból történő átadását jogalkotási aktusként működő nemzetközi megállapodásoknak kell szabályozniuk, és azok során tiszteletben kell tartani az eljárási garanciákat és adatvédelmi jogokat, valamint meg kell felelni a nemzeti és európai szintű adatvédelmi jogszabályoknak;

| 3. | kéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkével összhangban bocsássa a Parlament rendelkezésére az összes vonatkozó információt és háttérdokumentumot, különösen a fent említett EU PNR-állásfoglalásban kért információkat; |
| --- | --- |

3.

kéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkével összhangban bocsássa a Parlament rendelkezésére az összes vonatkozó információt és háttérdokumentumot, különösen a fent említett EU PNR-állásfoglalásban kért információkat;

| 4. | úgy határoz, hogy elnapolja az Egyesült Államokkal és Ausztráliával kötendő megállapodások aláírásához szükséges jóváhagyásról történő szavazást mindaddig, amíg képet nem kap az utasnyilvántartási adatok az uniós jogszabályokkal összhangban történő és a Parlament korábbi állásfoglalásaiban kifejezett aggályaira megnyugtató választ adó felhasználási lehetőségeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

úgy határoz, hogy elnapolja az Egyesült Államokkal és Ausztráliával kötendő megállapodások aláírásához szükséges jóváhagyásról történő szavazást mindaddig, amíg képet nem kap az utasnyilvántartási adatok az uniós jogszabályokkal összhangban történő és a Parlament korábbi állásfoglalásaiban kifejezett aggályaira megnyugtató választ adó felhasználási lehetőségeivel kapcsolatban;

| 5. | úgy véli, hogy az új jogalkotási aktus elfogadása előtt a magánélet védelmére vonatkozó hatásvizsgálatot, valamint a rendelkezésre álló jogi aktusok elégtelenségét bizonyító arányossági tesztet kell végezni; külön felhív az alábbiak megvizsgálására:






  — | az API-adatok Unión belüli és harmadik országok általi felhasználása, mint az utasnyilvántartási adatok gyűjtésének és használatának egy kevésbé „tolakodó” formája, |
| --- | --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az új jogalkotási aktus elfogadása előtt a magánélet védelmére vonatkozó hatásvizsgálatot, valamint a rendelkezésre álló jogi aktusok elégtelenségét bizonyító arányossági tesztet kell végezni; külön felhív az alábbiak megvizsgálására:

—

az API-adatok Unión belüli és harmadik országok általi felhasználása, mint az utasnyilvántartási adatok gyűjtésének és használatának egy kevésbé „tolakodó” formája,

| — | az Egyesült Államok és Ausztrália által az elektronikus utazásengedélyezési rendszerekben gyűjtött adatok, és |
| --- | --- |

—

az Egyesült Államok és Ausztrália által az elektronikus utazásengedélyezési rendszerekben gyűjtött adatok, és

| — | a nemzetközi megállapodások által nem szabályozott forrásokból származó utasnyilvántartási adatok (pl. az EU-n kívül működő számítógépes foglalási rendszerek); felhívja a Bizottságot, hogy konzultáljon az érdekelt felekkel, köztük a légitársaságokkal; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi megállapodások által nem szabályozott forrásokból származó utasnyilvántartási adatok (pl. az EU-n kívül működő számítógépes foglalási rendszerek); felhívja a Bizottságot, hogy konzultáljon az érdekelt felekkel, köztük a légitársaságokkal;

| 6. | úgy véli, hogy az új megállapodásban rendelkezni kell független felülvizsgálati és jogi felügyeleti, valamint demokratikus ellenőrzési mechanizmusokróli; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az új megállapodásban rendelkezni kell független felülvizsgálati és jogi felügyeleti, valamint demokratikus ellenőrzési mechanizmusokróli;

| 7. | az utasnyilvántartási adatok használatára vonatkozó, bűnüldözési és biztonsági célokat egyaránt szolgáló egységes megközelítésre szólít fel, amelynek egységes elvrendszere a harmadik országokkal kötendő megállapodások alapjául is szolgálhat; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2010. július közepéig nyújtson be az egységes modellre és a harmadik országokkal folytatandó tárgyalásokra adandó mandátumra vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

7.

az utasnyilvántartási adatok használatára vonatkozó, bűnüldözési és biztonsági célokat egyaránt szolgáló egységes megközelítésre szólít fel, amelynek egységes elvrendszere a harmadik országokkal kötendő megállapodások alapjául is szolgálhat; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2010. július közepéig nyújtson be az egységes modellre és a harmadik országokkal folytatandó tárgyalásokra adandó mandátumra vonatkozó javaslatot;

| 8. | kéri a Bizottságot, mielőbb kérelmezze, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége részletesen véleményezze minden új PNR-megállapodás alapjogi dimenzióját; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, mielőbb kérelmezze, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége részletesen véleményezze minden új PNR-megállapodás alapjogi dimenzióját;

| 9. | úgy véli, hogy a modellnek az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelnie:






  a) | a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban (15), valamint az európai elfogatóparancsról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban (16) szereplő jogi meghatározások alapján az utas-nyilvántartási adatokat csak szervezett és határokon átnyúló súlyos nemzetközi bűncselekmények vagy terrorizmus esetén, bűnüldözési és biztonsági célokra lehet felhasználni említett jogi meghatározások alapján az utasnyilvántartási adatokat csak szervezett és határokon átnyúló nemzetközi bűncselekmények vagy terrorizmus esetén, bűnüldözési és biztonsági célokra lehet felhasználni; |
| --- | --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a modellnek az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelnie:

a)

a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban (15), valamint az európai elfogatóparancsról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban (16) szereplő jogi meghatározások alapján az utas-nyilvántartási adatokat csak szervezett és határokon átnyúló súlyos nemzetközi bűncselekmények vagy terrorizmus esetén, bűnüldözési és biztonsági célokra lehet felhasználni említett jogi meghatározások alapján az utasnyilvántartási adatokat csak szervezett és határokon átnyúló nemzetközi bűncselekmények vagy terrorizmus esetén, bűnüldözési és biztonsági célokra lehet felhasználni;

| b) | az utasnyilvántartási adatok bűnüldözési és biztonsági célú felhasználásának összhangban kell lennie az európai adatvédelmi előírásokkal, különösen a korlátozások, az arányosság, a jogorvoslat, a gyűjthető adatok mennyiségének korlátozása és a maximális tárolási időtartam tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az utasnyilvántartási adatok bűnüldözési és biztonsági célú felhasználásának összhangban kell lennie az európai adatvédelmi előírásokkal, különösen a korlátozások, az arányosság, a jogorvoslat, a gyűjthető adatok mennyiségének korlátozása és a maximális tárolási időtartam tekintetében;

| c) | az utas-nyilvántartási adatokat semmi esetre sem lehet adatbányászatra vagy profilmeghatározásra használni; a felszállási tilalomra, illetve a nyomozásra vagy eljárás indítására irányuló döntést soha nem szabad automatizált keresések vagy adatbázis-böngészések eredményeire alapozni; az adatok felhasználását meghatározott bűncselekményekre vagy fenyegetésekre kell korlátozni, eseti alapon; |
| --- | --- |

c)

az utas-nyilvántartási adatokat semmi esetre sem lehet adatbányászatra vagy profilmeghatározásra használni; a felszállási tilalomra, illetve a nyomozásra vagy eljárás indítására irányuló döntést soha nem szabad automatizált keresések vagy adatbázis-böngészések eredményeire alapozni; az adatok felhasználását meghatározott bűncselekményekre vagy fenyegetésekre kell korlátozni, eseti alapon;

| d) | az uniós polgárokra vonatkozó utasnyilvántartási adatok harmadik országok részére történő kiadásának jogbiztonságot nyújtó, és az uniós polgárok és társaságok részére egyenlő bánásmódot biztosító, kötelező erejű nemzetközi megállapodáson kell alapulnia; |
| --- | --- |

d)

az uniós polgárokra vonatkozó utasnyilvántartási adatok harmadik országok részére történő kiadásának jogbiztonságot nyújtó, és az uniós polgárok és társaságok részére egyenlő bánásmódot biztosító, kötelező erejű nemzetközi megállapodáson kell alapulnia;

| e) | az adatok továbbítása a fogadó országból harmadik országok felé csak az uniós adatvédelmi jogszabályokkal összhangban történhet, és azt megfelelőségi vizsgálatnak kell megelőznie; ez egyaránt alkalmazandó az adatok bármilyen, a fogadó ország által harmadik országok felé történő adattovábbítás esetén; |
| --- | --- |

e)

az adatok továbbítása a fogadó országból harmadik országok felé csak az uniós adatvédelmi jogszabályokkal összhangban történhet, és azt megfelelőségi vizsgálatnak kell megelőznie; ez egyaránt alkalmazandó az adatok bármilyen, a fogadó ország által harmadik országok felé történő adattovábbítás esetén;

| f) | utasnyilvántartási adatokat csak a PUSH-módszer alapján lehet szolgáltatni; |
| --- | --- |

f)

utasnyilvántartási adatokat csak a PUSH-módszer alapján lehet szolgáltatni;

| g) | az eredményeket haladéktalanul meg kell osztani az EU és a tagállamok érintett hatóságaival; |
| --- | --- |

g)

az eredményeket haladéktalanul meg kell osztani az EU és a tagállamok érintett hatóságaival;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok és légitársaságok részére jogbiztonságot kell biztosítani, valamint a légitársaságok számára harmonizált előírásokat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok és légitársaságok részére jogbiztonságot kell biztosítani, valamint a légitársaságok számára harmonizált előírásokat kell kidolgozni;

| 11. | kéri a Bizottságot és a soros elnökséget annak biztosítására, hogy a Parlament teljes hozzáférést kapjon a tárgyalási dokumentumokhoz és irányelvekhez az eljárás összes szakaszában, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, és hogy kérésre a nemzeti parlamentek is betekinthessenek a folyamatba; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot és a soros elnökséget annak biztosítására, hogy a Parlament teljes hozzáférést kapjon a tárgyalási dokumentumokhoz és irányelvekhez az eljárás összes szakaszában, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, és hogy kérésre a nemzeti parlamentek is betekinthessenek a folyamatba;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Államok kormányának és kongresszusa két kamarájának, Ausztrália kormányának és parlamentje két házának, valamint Kanada kormányának és parlamentje két házának. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Államok kormányának és kongresszusa két kamarájának, Ausztrália kormányának és parlamentje két házának, valamint Kanada kormányának és parlamentje két házának.

---

(1)  HL C 61. E, 2004.3.10., 381. o.

(2)  HL C 81. E, 2004.3.31., 105. o.

(3)  HL C 103. E, 2004.4.29., 665. o.

(4)  HL C 305. E, 2006.12.14., 250. o.

(5)  HL C 287 E., 2007.11.29., 349. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0347.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0512.

(8)  HL C 157. E, 2006.7.6., 464. o.

(9)  HL C 16. E, 2010.1.22., 44.o.

(10)  HL L 261., 2004.8.6., 24. o.

(11)  Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS) részére történő továbbításáról szóló megállapodás (2007. évi PNR-megállapodás) megkötésére irányuló tanácsi határozatra irányuló javaslat (COM(2009)0702).

(12)  Az Európai Unió és Ausztrália közötti, az Európai Unióból származó utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Ausztrál Vámszolgálat részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötésére irányuló tanácsi határozatra irányuló javaslat (COM(2009)0701).

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0090.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0016.

(15)  HL L 164., 2002.6.22., 3. o.

(16)  HL L 190., 2002.7.18., 1. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/74

---

2010. május 5., szerdaA cianidos bányászati technológiák általános betiltása az Európai Unióban

P7_TA(2010)0145

Az Európai Parlament 2010. május 5-i állásfoglalása a cianidos bányászati technológiák általános betiltásáról az Európai Unióban

2011/C 81 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkére,

tekintettel az elővigyázatosság elvére, amelyet a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozat, valamint a biológiai sokféleségről szóló 1992. júniusi Rio de Janeiró-i egyezmény is rögzített,

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i európai parlamenti és tanácsi 2000/60/EK irányelvben (vízügyi keretirányelv) foglalt környezetvédelmi célokra,

tekintettel az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, amely engedélyezi a cianid bányászati alkalmazását, és ugyanakkor meghatározza a megengedett legmagasabb cianidszintet,

tekintettel a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. december 16-i 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Seveso II), amely szerint „a bányászatban bizonyos tárolási és feldolgozási tevékenységek [...] potenciálisan rendkívül súlyos következményekkel járhatnak”,

tekintettel a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, amelynek értelmében a tagállamok engedélyezhetik, hogy a gazdasági szereplők ne legyenek kötelesek viselni a környezeti károkból eredő költségeket, amennyiben bizonyos feltételek bizonyíthatóan teljesülnek,

tekintettel a spanyol, a belga és a magyar soros elnökség 18 hónapos munkaprogramjára, valamint annak a vízügyi politikára és a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzéseire,

tekintettel a cianidos technológiák általános tilalmára vonatkozó, a 44/1988. bányászati törvény 2000. évi módosítása révén Csehországban hozott intézkedésekre, a magyar 48/1993. bányászati törvény 2009. évi módosítására, amely Magyarország területén megtiltja a cianid alapú bányászati technológiák alkalmazását, valamint a cianidos átmosás betiltásáról szóló, 2002-ben hozott német rendeletre,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ 2010-et a biológiai sokféleség nemzetközi évének nyilvánította, és az egész világot felszólította, hogy tegyen lépéseket a földi élet sokféleségének megőrzése érdekében, |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ 2010-et a biológiai sokféleség nemzetközi évének nyilvánította, és az egész világot felszólította, hogy tegyen lépéseket a földi élet sokféleségének megőrzése érdekében,

| B. | mivel a cianid az aranybányászatban alkalmazott, súlyosan mérgező vegyi anyag, amely a vízügyi keretirányelv VIII. melléklete értelmében fő szennyező anyagnak minősül, amelynek katasztrofális és visszafordíthatatlan hatása lehet az emberi egészségre és a környezetre, így a biológiai sokféleségre is, |
| --- | --- |

B.

mivel a cianid az aranybányászatban alkalmazott, súlyosan mérgező vegyi anyag, amely a vízügyi keretirányelv VIII. melléklete értelmében fő szennyező anyagnak minősül, amelynek katasztrofális és visszafordíthatatlan hatása lehet az emberi egészségre és a környezetre, így a biológiai sokféleségre is,

| C. | mivel a visegrádi országok (Csehország, Magyarország, Lengyelország és Szlovákia) környezetvédelmi miniszterei 2007. május 25-én, a csehországi Prágában tartott 14. környezetvédelmi miniszteri találkozójukon kiadott, a fenntartható bányászatról szóló közös álláspontjukban aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy a régióban több helyütt olyan veszélyes technológiákat alkalmaznak vagy terveznek bevetni, amelyek súlyos környezeti kockázatokkal járnak, és esetleg határokon átnyúló következményeket is okozhatnak, |
| --- | --- |

C.

mivel a visegrádi országok (Csehország, Magyarország, Lengyelország és Szlovákia) környezetvédelmi miniszterei 2007. május 25-én, a csehországi Prágában tartott 14. környezetvédelmi miniszteri találkozójukon kiadott, a fenntartható bányászatról szóló közös álláspontjukban aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy a régióban több helyütt olyan veszélyes technológiákat alkalmaznak vagy terveznek bevetni, amelyek súlyos környezeti kockázatokkal járnak, és esetleg határokon átnyúló következményeket is okozhatnak,

| D. | mivel a Duna védelmére és fenntartható használatára vonatkozó együttműködésről szóló szófiai egyezmény keretében a felek abban állapodtak meg, hogy a cianid amellett, hogy a vízügyi keretirányelv szerint kiemelten veszélyes anyagnak számít, jelentős veszélyeket magában hordozó anyag, |
| --- | --- |

D.

mivel a Duna védelmére és fenntartható használatára vonatkozó együttműködésről szóló szófiai egyezmény keretében a felek abban állapodtak meg, hogy a cianid amellett, hogy a vízügyi keretirányelv szerint kiemelten veszélyes anyagnak számít, jelentős veszélyeket magában hordozó anyag,

| E. | mivel az elmúlt 25 évben világszerte több mint 30 nagyobb cianidszivárgással járó komoly baleset fordult elő, ezek közül a legsúlyosabb tíz évvel ezelőtt, amikor több mint 100 000 köbméter cianiddal szennyezett vizet eresztettek egy aranybánya víztárolójából a Tisza–Duna vízrendszerbe, ezzel Közép-Európa történelmének akkori legsúlyosabb ökológiai katasztrófáját idézve elő, és mivel arra nézve nincs valódi garancia, hogy hasonló balesetek nem fordulnak elő többé, figyelembe véve kiváltképp az egyre sűrűbben bekövetkező szélsőséges időjárási körülményeket, többek között a gyakori erősen csapadékos időszakokat, amint azt az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport negyedik értékelő jelentése is előrevetíti, |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt 25 évben világszerte több mint 30 nagyobb cianidszivárgással járó komoly baleset fordult elő, ezek közül a legsúlyosabb tíz évvel ezelőtt, amikor több mint 100 000 köbméter cianiddal szennyezett vizet eresztettek egy aranybánya víztárolójából a Tisza–Duna vízrendszerbe, ezzel Közép-Európa történelmének akkori legsúlyosabb ökológiai katasztrófáját idézve elő, és mivel arra nézve nincs valódi garancia, hogy hasonló balesetek nem fordulnak elő többé, figyelembe véve kiváltképp az egyre sűrűbben bekövetkező szélsőséges időjárási körülményeket, többek között a gyakori erősen csapadékos időszakokat, amint azt az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport negyedik értékelő jelentése is előrevetíti,

| F. | mivel még mindig számos EU-tagállam mérlegel olyan külszíni aranybányákkal kapcsolatos nagyszabású, új projekteket, amelyek az emberi egészség és a környezet tekintetében további potenciális veszélyeket magukban hordozó cianidos technológiákat alkalmaznak nagy népsűrűségű területeken, |
| --- | --- |

F.

mivel még mindig számos EU-tagállam mérlegel olyan külszíni aranybányákkal kapcsolatos nagyszabású, új projekteket, amelyek az emberi egészség és a környezet tekintetében további potenciális veszélyeket magukban hordozó cianidos technológiákat alkalmaznak nagy népsűrűségű területeken,

| G. | mivel a vízügyi keretirányelv értelmében a tagállamok kötelesek elérni és megőrizni a vízkészletek „jó állapotát”, valamint meg kell akadályozniuk veszélyes anyagokkal való szennyeződésüket; mivel azonban a jó minőség függhet azon vízgyűjtő vízminőségétől is, amely cianidos bányászati technológiákat alkalmazó szomszédos országokban helyezkedik el, |
| --- | --- |

G.

mivel a vízügyi keretirányelv értelmében a tagállamok kötelesek elérni és megőrizni a vízkészletek „jó állapotát”, valamint meg kell akadályozniuk veszélyes anyagokkal való szennyeződésüket; mivel azonban a jó minőség függhet azon vízgyűjtő vízminőségétől is, amely cianidos bányászati technológiákat alkalmazó szomszédos országokban helyezkedik el,

| H. | mivel a cianiddal kapcsolatos balesetek határokon átnyúló hatásai – különös tekintettel a nagy vízgyűjtők és a talajvizek szennyeződésére – felhívják a figyelmet arra, hogy a cianidos bányászatból eredő súlyos környezeti veszélyek tekintetében uniós megközelítésre van szükség, |
| --- | --- |

H.

mivel a cianiddal kapcsolatos balesetek határokon átnyúló hatásai – különös tekintettel a nagy vízgyűjtők és a talajvizek szennyeződésére – felhívják a figyelmet arra, hogy a cianidos bányászatból eredő súlyos környezeti veszélyek tekintetében uniós megközelítésre van szükség,

| I. | mivel még mindig nem állnak rendelkezésre prudenciális szabályok és megfelelő pénzügyi garanciák, továbbá mivel a cianidos bányászatra vonatkozó hatályos jogszabályok végrehajtása a tagállamok végrehajtási hatásköröket gyakorló hatóságainak rátermettségétől is függ, ezért csak idő kérdése, hogy az emberi mulasztás mikor vezet balesethez, |
| --- | --- |

I.

mivel még mindig nem állnak rendelkezésre prudenciális szabályok és megfelelő pénzügyi garanciák, továbbá mivel a cianidos bányászatra vonatkozó hatályos jogszabályok végrehajtása a tagállamok végrehajtási hatásköröket gyakorló hatóságainak rátermettségétől is függ, ezért csak idő kérdése, hogy az emberi mulasztás mikor vezet balesethez,

| J. | mivel a bányászati hulladékról szóló irányelvet néhány tagállam még nem hajtotta maradéktalanul végre, |
| --- | --- |

J.

mivel a bányászati hulladékról szóló irányelvet néhány tagállam még nem hajtotta maradéktalanul végre,

| K. | mivel a cianidos bányászat csak kevés munkahelyet teremt és azt is mindössze 8–16 évre, miközben hatalmas, határokon átnyúló ökológiai károkat okozhat, amelyek költségeit nem az eltűnő vagy csődbe ment, felelős üzemeltető vállalatok fedezik, hanem az állam, azaz az adófizetők, |
| --- | --- |

K.

mivel a cianidos bányászat csak kevés munkahelyet teremt és azt is mindössze 8–16 évre, miközben hatalmas, határokon átnyúló ökológiai károkat okozhat, amelyek költségeit nem az eltűnő vagy csődbe ment, felelős üzemeltető vállalatok fedezik, hanem az állam, azaz az adófizetők,

| L. | mivel az üzemeltető vállalatok nem rendelkeznek hosszú távú biztosítással, amely fedezné a jövőben bekövetkező balesetből vagy működési zavarból adódó költségeket, |
| --- | --- |

L.

mivel az üzemeltető vállalatok nem rendelkeznek hosszú távú biztosítással, amely fedezné a jövőben bekövetkező balesetből vagy működési zavarból adódó költségeket,

| M. | mivel két gramm arany előállításához egy tonna alacsony minőségű ércet kell kitermelni, ami után hatalmas mennyiségű bányászati hulladék marad a helyszíneken, miközben az arany 25–50 %-a végül a hulladéklerakóban marad; mivel ráadásul a cianidos bányászati technológiát alkalmazó nagyszabású projektek évente több millió kilogramm nátrium-cianidot használnak fel, amelynek már a szállítása és tárolása is súlyos katasztrófákhoz vezethet, ha valahol hibát követnek el, |
| --- | --- |

M.

mivel két gramm arany előállításához egy tonna alacsony minőségű ércet kell kitermelni, ami után hatalmas mennyiségű bányászati hulladék marad a helyszíneken, miközben az arany 25–50 %-a végül a hulladéklerakóban marad; mivel ráadásul a cianidos bányászati technológiát alkalmazó nagyszabású projektek évente több millió kilogramm nátrium-cianidot használnak fel, amelynek már a szállítása és tárolása is súlyos katasztrófákhoz vezethet, ha valahol hibát követnek el,

| N. | mivel vannak alternatív módszerek a cianidos technológiát alkalmazó bányászat helyettesítésére, |
| --- | --- |

N.

mivel vannak alternatív módszerek a cianidos technológiát alkalmazó bányászat helyettesítésére,

| O. | mivel az éppen zajló, cianidos technológiát alkalmazó projektek ellen a nyilvánosság egész Európában erőteljes tiltakozásokat szervez, amelyekben nem csak a polgárok, a helyi közösségek és nem kormányzati szervezetek vesznek részt, hanem állami szervek, kormányok és politikusok is, |
| --- | --- |

O.

mivel az éppen zajló, cianidos technológiát alkalmazó projektek ellen a nyilvánosság egész Európában erőteljes tiltakozásokat szervez, amelyekben nem csak a polgárok, a helyi közösségek és nem kormányzati szervezetek vesznek részt, hanem állami szervek, kormányok és politikusok is,

| 1. | úgy véli, hogy a vízügyi keretirányelv hatálya alá tartozó uniós célok – nevezetesen a vízkészletek jó kémiai állapotának elérése és a vízkészletek, valamint a biológiai sokféleség megőrzése – tiszteletben tartását csak úgy lehet megvalósítani, ha betiltják a cianidos bányászati technológiákat; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a vízügyi keretirányelv hatálya alá tartozó uniós célok – nevezetesen a vízkészletek jó kémiai állapotának elérése és a vízkészletek, valamint a biológiai sokféleség megőrzése – tiszteletben tartását csak úgy lehet megvalósítani, ha betiltják a cianidos bányászati technológiákat;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasolja a cianidos bányászati technológiák teljes betiltását az Európai Unióban 2011 vége előtt, mivel ez az egyetlen biztonságos módja vízkészleteink és ökoszisztémáink bányászati tevékenységekből származó cianidos szennyeződéstől való védelmének, valamint hogy végezzen ugyanakkor rendes hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasolja a cianidos bányászati technológiák teljes betiltását az Európai Unióban 2011 vége előtt, mivel ez az egyetlen biztonságos módja vízkészleteink és ökoszisztémáink bányászati tevékenységekből származó cianidos szennyeződéstől való védelmének, valamint hogy végezzen ugyanakkor rendes hatásvizsgálatot;

| 3. | tudomásul veszi a megfelelő kezdeményezéseket az EU-ban és az ENSZ rendszerén belül, és erőteljesen szorgalmazza a biztonságosabb – elsősorban cianidmentes – bányászati alternatívák kifejlesztését és alkalmazását; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a megfelelő kezdeményezéseket az EU-ban és az ENSZ rendszerén belül, és erőteljesen szorgalmazza a biztonságosabb – elsősorban cianidmentes – bányászati alternatívák kifejlesztését és alkalmazását;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-ban sem közvetlenül, sem közvetve ne támogassanak cianidos technológiát alkalmazó bányászati projekteket addig, amíg az általános tilalom alkalmazandó, és harmadik országokban se támogassák az ilyen projekteket; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-ban sem közvetlenül, sem közvetve ne támogassanak cianidos technológiát alkalmazó bányászati projekteket addig, amíg az általános tilalom alkalmazandó, és harmadik országokban se támogassák az ilyen projekteket;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy az alternatív zöld iparágaknak, a megújuló energiának és az idegenforgalomnak nyújtandó megfelelő pénzügyi támogatás révén ösztönözze azon területek ipari szerkezetátalakítását, amelyeken a cianidos bányászatot betiltották; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy az alternatív zöld iparágaknak, a megújuló energiának és az idegenforgalomnak nyújtandó megfelelő pénzügyi támogatás révén ösztönözze azon területek ipari szerkezetátalakítását, amelyeken a cianidos bányászatot betiltották;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló, meglévő jogszabályok módosítására, amelynek értelmében minden üzemeltető vállalat köteles lesz olyan biztosítást kötni, amely baleset vagy működési zavar esetén ellentételezi a károkat és fedezi a helyszín eredeti ökológiai és kémiai állapotának helyreállításával kapcsolatos kármentesítés költségeit; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a nyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló, meglévő jogszabályok módosítására, amelynek értelmében minden üzemeltető vállalat köteles lesz olyan biztosítást kötni, amely baleset vagy működési zavar esetén ellentételezi a károkat és fedezi a helyszín eredeti ökológiai és kémiai állapotának helyreállításával kapcsolatos kármentesítés költségeit;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/77

---

2010. május 5., szerdaA mellrák elleni küzdelem az Európai Unióban

P7_TA(2010)0146

Az Európai Parlament 2010. május 5-i nyilatkozata a mellrák elleni küzdelemről az Európai Unióban

2011/C 81 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az Európai Unióban évente 331 392 nőt diagnosztizálnak mellrákkal, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióban évente 331 392 nőt diagnosztizálnak mellrákkal,

| B. | mivel a 35 és 59 év közötti nők esetében a mellrák az első számú halálok, és az Európai Unióban évente 89 674 nő hal meg mellrákban, |
| --- | --- |

B.

mivel a 35 és 59 év közötti nők esetében a mellrák az első számú halálok, és az Európai Unióban évente 89 674 nő hal meg mellrákban,

| C. | mivel a mammográfiás szűrés az 50 és 69 éves kor közötti nőknél a mellrák miatti halálozási arányt akár 35 %-kal is csökkentheti, |
| --- | --- |

C.

mivel a mammográfiás szűrés az 50 és 69 éves kor közötti nőknél a mellrák miatti halálozási arányt akár 35 %-kal is csökkentheti,

| 1. | felszólítja a tagállamokat, hogy az EU-iránymutatásoknak megfelelően a mammográfiás szűrést az egész területükön vezessék be; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a tagállamokat, hogy az EU-iránymutatásoknak megfelelően a mammográfiás szűrést az egész területükön vezessék be;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy kétévente készítsen előrehaladási jelentést a mammográfiai szűrés valamennyi uniós országban történő bevezetéséről; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy kétévente készítsen előrehaladási jelentést a mammográfiai szűrés valamennyi uniós országban történő bevezetéséről;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy támogasson olyan tanulmányokat, amelyek azt vizsgálják, hogy a rákszűrés hasznosnak bizonyul-e a 69 évesnél idősebb és 50 évesnél fiatalabb nők számára; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy támogasson olyan tanulmányokat, amelyek azt vizsgálják, hogy a rákszűrés hasznosnak bizonyul-e a 69 évesnél idősebb és 50 évesnél fiatalabb nők számára;

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy az uniós iránymutatásokkal összhangban 2016-ig több szakterületet felölelő, külön emlőrák osztályokat állítsanak fel, valamint a Bizottságot, hogy rendszeres időközönként készítsen jelentést az előrehaladásról; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a tagállamokat, hogy az uniós iránymutatásokkal összhangban 2016-ig több szakterületet felölelő, külön emlőrák osztályokat állítsanak fel, valamint a Bizottságot, hogy rendszeres időközönként készítsen jelentést az előrehaladásról;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a mellrákra vonatkozóan mutasson be naprakész, megbízható statisztikákat, és támogassa a nemzeti ráknyilvántartások létrehozását; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy a mellrákra vonatkozóan mutasson be naprakész, megbízható statisztikákat, és támogassa a nemzeti ráknyilvántartások létrehozását;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy az EU-s iránymutatásoknak megfelelően 2011-ig dolgozzon ki tanúsítási jegyzőkönyvet a mellbetegségekkel foglalkozó külön osztályok részére, és ehhez megfelelő finanszírozást biztosítson; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy az EU-s iránymutatásoknak megfelelően 2011-ig dolgozzon ki tanúsítási jegyzőkönyvet a mellbetegségekkel foglalkozó külön osztályok részére, és ehhez megfelelő finanszírozást biztosítson;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók listája a 2010. május 5-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg. (P7_PV(2010)05-05(ANN1)).

---

2010. május 6., csütörtök

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/78

---

2010. május 6., csütörtökA Szerződések felülvizsgálata - az Európai Parlament összetételével kapcsolatos átmeneti rendelkezések *

P7_TA(2010)0148

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a 2009–2014-es parlamenti ciklus hátralévő részére érvényes összetételével kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv módosításáról szóló jegyzőkönyv-tervezetéről: az Európai Parlament véleménye (az EU-Szerződés 48. cikkének (3) bekezdése) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

2011/C 81 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Parlament elnökéhez intézett 2009. december 18-i levelére az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv módosításáról (17196/2009),

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 48. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0001/2010),

tekintettel a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvre,

tekintettel az EU-Szerződés 14. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmányra (a továbbiakban: az 1976. évi okmány),

tekintettel az Európai Parlament összetételéről szóló, 2007. október 11-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Európai Tanács 2008. december 11–12-i, 2009. június 18–19-i és 2009. december 10–11-i üléseinek következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 11. cikkének (4) bekezdésére, valamint 74a. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0115/2010),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés Lisszaboni Szerződésből eredő változata 14. cikkének (2) bekezdése szerint az Európai Tanács – az Európai Parlament kezdeményezésére és vele egyetértésben – egyhangúlag elfogadott határozatban határozza meg az Európai Parlament összetételét, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés Lisszaboni Szerződésből eredő változata 14. cikkének (2) bekezdése szerint az Európai Tanács – az Európai Parlament kezdeményezésére és vele egyetértésben – egyhangúlag elfogadott határozatban határozza meg az Európai Parlament összetételét,

| B. | mivel az Európai Parlament a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel és a szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvnek megfelelően 2007. október 11-én a fenti állásfoglalásában a Lamassoure–Severin-jelentés alapján javaslatot tett az Európai Parlament összetételének megállapításáról szóló európai tanácsi határozattervezetre, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel és a szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvnek megfelelően 2007. október 11-én a fenti állásfoglalásában a Lamassoure–Severin-jelentés alapján javaslatot tett az Európai Parlament összetételének megállapításáról szóló európai tanácsi határozattervezetre,

| C. | mivel az Európai Tanács a Lisszaboni Szerződés aláírásáig nem fogadott el formális határozatot az Európai Parlament összetételéről, hanem – az Európai Parlament összes képviselői helyeinek számát az eredetileg tervezett 750 helyett 751-ben meghatározva – hozzájárulását adta a fenti állásfoglalásban foglalt javaslathoz, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Tanács a Lisszaboni Szerződés aláírásáig nem fogadott el formális határozatot az Európai Parlament összetételéről, hanem – az Európai Parlament összes képviselői helyeinek számát az eredetileg tervezett 750 helyett 751-ben meghatározva – hozzájárulását adta a fenti állásfoglalásban foglalt javaslathoz,

| D. | mivel az Európai Tanácsban született fenti megállapodás szerint a Parlament összes képviselői helyeinek száma a Nizzai Szerződéshez képest 15-tel emelkedett (736-ról 751-re), oly módon, hogy 18 további képviselői helyet elosztottak 12 tagállam között, Németország pedig az Európai Unióról szóló szerződésben megállapított felső határnak megfelelően három hellyel kevesebbet kapott, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Tanácsban született fenti megállapodás szerint a Parlament összes képviselői helyeinek száma a Nizzai Szerződéshez képest 15-tel emelkedett (736-ról 751-re), oly módon, hogy 18 további képviselői helyet elosztottak 12 tagállam között, Németország pedig az Európai Unióról szóló szerződésben megállapított felső határnak megfelelően három hellyel kevesebbet kapott,

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés nem lépett hatályba a 2009-es európai választások előtt, és ezért a választások a Nizzai Szerződés rendelkezései szerint zajlottak, ami miatt az Európai Parlamentnek jelenleg 736 képviselője van, |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés nem lépett hatályba a 2009-es európai választások előtt, és ezért a választások a Nizzai Szerződés rendelkezései szerint zajlottak, ami miatt az Európai Parlamentnek jelenleg 736 képviselője van,

| F. | mivel miután a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett, indokolt, hogy a 12 érintett tagállam 18 képviselője mielőbb elfoglalja helyét, és e tagállamok így a jogosultságuknak megfelelő szinten képviseltethessék magukat, |
| --- | --- |

F.

mivel miután a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett, indokolt, hogy a 12 érintett tagállam 18 képviselője mielőbb elfoglalja helyét, és e tagállamok így a jogosultságuknak megfelelő szinten képviseltethessék magukat,

| G. | mivel az 1976. évi okmány 5. cikke értelmében a képviselők megbízatását nem lehet a parlamenti ciklus folyamán megszakítani, és ezáltal a jelenlegi német európai parlamenti delegáció tagjainak számát hárommal csökkenteni, |
| --- | --- |

G.

mivel az 1976. évi okmány 5. cikke értelmében a képviselők megbízatását nem lehet a parlamenti ciklus folyamán megszakítani, és ezáltal a jelenlegi német európai parlamenti delegáció tagjainak számát hárommal csökkenteni,

| H. | mivel a tagállamok túlnyomó többsége választási rendszerének megfelelően és az Európai Tanács 2009. június 18–19-i ülése következtetéseivel összhangban már kinevezte további európai parlamenti képviselőit, |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok túlnyomó többsége választási rendszerének megfelelően és az Európai Tanács 2009. június 18–19-i ülése következtetéseivel összhangban már kinevezte további európai parlamenti képviselőit,

| I. | mivel következésképpen a 18 további képviselő érkezésével a 2009–2014-es parlamenti ciklus folyamán az európai parlamenti képviselők összlétszáma 754-re fog emelkedni, és a Lisszaboni Szerződésben meghatározott 751 fős létszám e túllépése az elsődleges jog módosítását teszi szükségessé, |
| --- | --- |

I.

mivel következésképpen a 18 további képviselő érkezésével a 2009–2014-es parlamenti ciklus folyamán az európai parlamenti képviselők összlétszáma 754-re fog emelkedni, és a Lisszaboni Szerződésben meghatározott 751 fős létszám e túllépése az elsődleges jog módosítását teszi szükségessé,

| J. | mivel az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésének következtetései már átmeneti intézkedések elfogadását irányozták elő annak érdekében, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus folyamán lehetővé váljék a további képviselők érkezése, és mivel az Európai Tanács 2009. június 18–19-i ülésének következtetéseiben meghatározásra kerültek azon feltételek, amelyek mellett az európai parlamenti képviselők létszáma ideiglenesen emelkedik, |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésének következtetései már átmeneti intézkedések elfogadását irányozták elő annak érdekében, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus folyamán lehetővé váljék a további képviselők érkezése, és mivel az Európai Tanács 2009. június 18–19-i ülésének következtetéseiben meghatározásra kerültek azon feltételek, amelyek mellett az európai parlamenti képviselők létszáma ideiglenesen emelkedik,

| K. | mivel az Európai Parlament a képviselői helyek elfoglalását lehetővé tévő intézkedések hatálybalépésére várva 2009. november 25-én módosította eljárási szabályzatát, és intézkedett a további képviselők megfigyelőkként való fogadásáról, |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Parlament a képviselői helyek elfoglalását lehetővé tévő intézkedések hatálybalépésére várva 2009. november 25-én módosította eljárási szabályzatát, és intézkedett a további képviselők megfigyelőkként való fogadásáról,

| L. | mivel a Lisszaboni Szerződés egyik legfontosabb alkotmányos újítása, hogy a konventet a Szerződések felülvizsgálatára irányuló rendes eljárás egyik kulcselemévé teszi; |
| --- | --- |

L.

mivel a Lisszaboni Szerződés egyik legfontosabb alkotmányos újítása, hogy a konventet a Szerződések felülvizsgálatára irányuló rendes eljárás egyik kulcselemévé teszi;

| 1. | úgy véli, hogy a (36.) jegyzőkönyv Európai Tanács által kért javasolt módosítása közvetlenül következik a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseiből, és ezért átmeneti megoldást jelent, amely a további képviselői helyekhez jutó összes tagállam számára lehetővé teszi, hogy kijelöljék az érintett képviselőket; egyetért azzal, hogy további 18 európai parlamenti képviselőt kell megválasztani a Parlamentbe a 2009–2014-es ciklus fennmaradó részére; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy mind a 18 képviselőnek egy időben kell elfoglalnia helyét, hogy a Parlamentben a nemzetek közötti egyensúly ne boruljon fel; sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb, pragmatikus módon folytassák le választási eljárásaikat; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a (36.) jegyzőkönyv Európai Tanács által kért javasolt módosítása közvetlenül következik a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseiből, és ezért átmeneti megoldást jelent, amely a további képviselői helyekhez jutó összes tagállam számára lehetővé teszi, hogy kijelöljék az érintett képviselőket; egyetért azzal, hogy további 18 európai parlamenti képviselőt kell megválasztani a Parlamentbe a 2009–2014-es ciklus fennmaradó részére; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy mind a 18 képviselőnek egy időben kell elfoglalnia helyét, hogy a Parlamentben a nemzetek közötti egyensúly ne boruljon fel; sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb, pragmatikus módon folytassák le választási eljárásaikat;

| 2. | sajnálja, hogy a Tanács nem fogadta el időben azokat az intézkedéseket, amelyek lehetővé tették volna a további képviselők számára, hogy képviselői helyeiket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésekor elfoglalhassák, valamint hogy a kért módosításban szereplő megoldások egyike nem egyeztethető össze az 1976. évi okmány szellemével, amely szerint az európai parlamenti képviselőket közvetlenül választják, és nem közvetett módon, a nemzeti parlamenten belüli választás útján; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a Tanács nem fogadta el időben azokat az intézkedéseket, amelyek lehetővé tették volna a további képviselők számára, hogy képviselői helyeiket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésekor elfoglalhassák, valamint hogy a kért módosításban szereplő megoldások egyike nem egyeztethető össze az 1976. évi okmány szellemével, amely szerint az európai parlamenti képviselőket közvetlenül választják, és nem közvetett módon, a nemzeti parlamenten belüli választás útján;

| 3. | ugyanakkor támogatja egy kormányközi konferencia összehívását azzal a feltétellel, hogy az kizárólag az Európai Parlamentnek a 2009–2014-es parlamenti ciklus hátralévő részére érvényes összetételével kapcsolatos intézkedések elfogadásának konkrét kérdésével foglalkozik, elfogadva, hogy ezek az átmeneti intézkedések rendkívüli jellegűek – a Lisszaboni Szerződés ratifikációjának különleges körülményeiből adódóan –, valamint, hogy nem lehetnek precedens értékűek a jövőben; |
| --- | --- |

3.

ugyanakkor támogatja egy kormányközi konferencia összehívását azzal a feltétellel, hogy az kizárólag az Európai Parlamentnek a 2009–2014-es parlamenti ciklus hátralévő részére érvényes összetételével kapcsolatos intézkedések elfogadásának konkrét kérdésével foglalkozik, elfogadva, hogy ezek az átmeneti intézkedések rendkívüli jellegűek – a Lisszaboni Szerződés ratifikációjának különleges körülményeiből adódóan –, valamint, hogy nem lehetnek precedens értékűek a jövőben;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a további képviselők a (36.) jegyzőkönyv módosításának elfogadása és hatálybalépése közötti időszakban az Európai Parlament eljárási szabályzata 11. cikkének (4) bekezdése szerint megfigyelőként elfoglalhatják helyeiket; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a további képviselők a (36.) jegyzőkönyv módosításának elfogadása és hatálybalépése közötti időszakban az Európai Parlament eljárási szabályzata 11. cikkének (4) bekezdése szerint megfigyelőként elfoglalhatják helyeiket;

| 5. | továbbá utal arra, hogy az Európai Tanácsnak kellő időben, a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt mindenképpen határozatot kell hoznia az Európai Parlament összetételének meghatározásáról, és hogy a Parlament az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikkének (2) bekezdése szerint kezdeményezést terjeszt elő ennek érdekében; |
| --- | --- |

5.

továbbá utal arra, hogy az Európai Tanácsnak kellő időben, a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt mindenképpen határozatot kell hoznia az Európai Parlament összetételének meghatározásáról, és hogy a Parlament az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikkének (2) bekezdése szerint kezdeményezést terjeszt elő ennek érdekében;

| 6. | értesíti az Európai Tanácsot, hogy rövidesen képviselőinek közvetlen és általános választójog szerinti, minden tagállamban érvényes egységes eljárás alapján, valamint a minden tagállam számára közös alapelveknek megfelelően történő megválasztásához szükséges rendelkezésekre irányuló javaslatokat szándékozik készíteni, továbbá hogy a Parlament kezdeményezni fogja ezt a választási reformot az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (2) bekezdésének és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 223. cikkének megfelelően; ragaszkodik hozzá továbbá, hogy olyan konventet hívjanak össze a Szerződések felülvizsgálatának előkészítésére, amely elkötelezett az Európai Parlament reformja mellett; |
| --- | --- |

6.

értesíti az Európai Tanácsot, hogy rövidesen képviselőinek közvetlen és általános választójog szerinti, minden tagállamban érvényes egységes eljárás alapján, valamint a minden tagállam számára közös alapelveknek megfelelően történő megválasztásához szükséges rendelkezésekre irányuló javaslatokat szándékozik készíteni, továbbá hogy a Parlament kezdeményezni fogja ezt a választási reformot az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (2) bekezdésének és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 223. cikkének megfelelően; ragaszkodik hozzá továbbá, hogy olyan konventet hívjanak össze a Szerződések felülvizsgálatának előkészítésére, amely elkötelezett az Európai Parlament reformja mellett;

| 7. | felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy lépjenek fel az Európai Unió régóta fennálló alapelvének megőrzése érdekében, amely értelmében az Európai Parlament tagjait közvetlenül, általános választójog alapján, szabad és titkos szavazással választják meg; |
| --- | --- |

7.

felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy lépjenek fel az Európai Unió régóta fennálló alapelvének megőrzése érdekében, amely értelmében az Európai Parlament tagjait közvetlenül, általános választójog alapján, szabad és titkos szavazással választják meg;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa jelen állásfoglalását az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa jelen állásfoglalását az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 227. E, 2008.9.4., 132. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/80

---

2010. május 6., csütörtökKirgizisztán

P7_TA(2010)0149

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a kirgizisztáni helyzetről

2011/C 81 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel a Kirgizisztánról és Közép-Ázsiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2005. május 12-i állásfoglalásra,

tekintettel a Közép-Ázsiára vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2008. február 20-i állásfoglalására,

tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselő a kirgizisztáni helyzetről szóló 2010. április 7-i és 8-i nyilatkozatára,

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. április 26-i következtetéseire,

tekintettel az EBESZ Állandó Tanácsában a kirgizisztáni helyzetről 2010. április 22-én elhangzott uniós nyilatkozatra,

tekintettel az Európai Tanács által 2007. június 21–22-én elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó európai uniós stratégiára,

tekintettel az EU és Kirgizisztán között 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra,

tekintettel a Közép-Ázsia számára a 2007–2013 közötti időszakban nyújtandó támogatásra vonatkozó európai közösségi regionális stratégiai dokumentumra,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Közép-Ázsia népeinek és az Európai Uniónak egyaránt érdeke, hogy az egész térség előrelépést tegyen a stabilitás és a demokratikus és emberi fejlődés, az emberek biztonsága és a fenntartható növekedés szintjének emelkedése irányába, |
| --- | --- |

A.

mivel Közép-Ázsia népeinek és az Európai Uniónak egyaránt érdeke, hogy az egész térség előrelépést tegyen a stabilitás és a demokratikus és emberi fejlődés, az emberek biztonsága és a fenntartható növekedés szintjének emelkedése irányába,

| B. | mivel Kirgizisztán az EBESZ tagja, és ennek keretében kötelezettséget vállalt az alapvető szabadságjogok, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartására és az EBESZ demokratikus normáinak végrehajtására, |
| --- | --- |

B.

mivel Kirgizisztán az EBESZ tagja, és ennek keretében kötelezettséget vállalt az alapvető szabadságjogok, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartására és az EBESZ demokratikus normáinak végrehajtására,

| C. | mivel az először 2005 júliusában, az úgynevezett „tulipános forradalom” után hivatalba lépő Kurmanbek Bakijev tavalyi, újabb ciklusra való elnökké választása független megfigyelők szerint súlyos csalások által jellemzett, tisztességtelen választásokkal történt; mivel a kezdeti demokratikus lépések után Bakijev uralma autokratikussá vált, |
| --- | --- |

C.

mivel az először 2005 júliusában, az úgynevezett „tulipános forradalom” után hivatalba lépő Kurmanbek Bakijev tavalyi, újabb ciklusra való elnökké választása független megfigyelők szerint súlyos csalások által jellemzett, tisztességtelen választásokkal történt; mivel a kezdeti demokratikus lépések után Bakijev uralma autokratikussá vált,

| D. | mivel 2010. április 7-én a kirgiz csapatok éles lövedékekkel, könnygázzal és villanógránátokkal léptek fel a biskeki elnöki palota előtt összegyűlt tiltakozókkal szemben, akik kormányzati épületeket rohantak meg, hogy tüntessenek az áram és a fűtés árának drasztikus emelése ellen, és e fellépésnek 84 halottja és több mint 500 sebesültje volt, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. április 7-én a kirgiz csapatok éles lövedékekkel, könnygázzal és villanógránátokkal léptek fel a biskeki elnöki palota előtt összegyűlt tiltakozókkal szemben, akik kormányzati épületeket rohantak meg, hogy tüntessenek az áram és a fűtés árának drasztikus emelése ellen, és e fellépésnek 84 halottja és több mint 500 sebesültje volt,

| E. | mivel Bakijev elnök a főváros elhagyására kényszerült, és helyét ideiglenes kormány vette át Roza Otunbajeva ellenzéki vezető irányításával, aki rendeletet adott ki a hatalomátvételről, felszólított a kirgiz alkotmány betartására, és feloszlatta a parlamentet, mivel miután kísérletet tett arra, hogy meghatározza lemondása feltételeit, egy héttel a felkelés után Bakijev egy Oroszország, az USA és Kazahsztán által tető alá hozott megállapodás keretében Kazahsztánba távozott, |
| --- | --- |

E.

mivel Bakijev elnök a főváros elhagyására kényszerült, és helyét ideiglenes kormány vette át Roza Otunbajeva ellenzéki vezető irányításával, aki rendeletet adott ki a hatalomátvételről, felszólított a kirgiz alkotmány betartására, és feloszlatta a parlamentet, mivel miután kísérletet tett arra, hogy meghatározza lemondása feltételeit, egy héttel a felkelés után Bakijev egy Oroszország, az USA és Kazahsztán által tető alá hozott megállapodás keretében Kazahsztánba távozott,

| F. | mivel Kirgizisztánra mind az USA, mind pedig Oroszország különleges figyelmet fordít, hiszen Afganisztán mellett és a Fergana-völgyhöz közel, földrajzi, politikai és gazdasági szempontból is Közép-Ázsia közepén helyezkedik el; mivel az amerikai hadsereg által működtetett Manasz tranzitközpont kulcsszerepet játszik az északi elosztóhálózatban, amely az afganisztáni NATO-csapatokat látja el utánpótlással, illetve Oroszország is rendelkezik egy fontos katonai bázissal Kirgizisztánban, |
| --- | --- |

F.

mivel Kirgizisztánra mind az USA, mind pedig Oroszország különleges figyelmet fordít, hiszen Afganisztán mellett és a Fergana-völgyhöz közel, földrajzi, politikai és gazdasági szempontból is Közép-Ázsia közepén helyezkedik el; mivel az amerikai hadsereg által működtetett Manasz tranzitközpont kulcsszerepet játszik az északi elosztóhálózatban, amely az afganisztáni NATO-csapatokat látja el utánpótlással, illetve Oroszország is rendelkezik egy fontos katonai bázissal Kirgizisztánban,

| G. | mivel az EU és Közép-Ázsia közötti kapcsolat alapvető fontosságú, tekintve az energiaüggyel kapcsolatos közös kihívásokat, az éghajlat-változás elleni küzdelmet, a kábítószer-csempészet visszaszorítását és a terrorizmus elleni harcot, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU és Közép-Ázsia közötti kapcsolat alapvető fontosságú, tekintve az energiaüggyel kapcsolatos közös kihívásokat, az éghajlat-változás elleni küzdelmet, a kábítószer-csempészet visszaszorítását és a terrorizmus elleni harcot,

| H. | mivel a régióban zajló geopolitikai versengés jelentős romboló potenciállal bír, ugyanakkor nagymértékű átfedés jellemzi az Afganisztánhoz kapcsolódó különböző érdekekkel és a radikális iszlám mozgalmak terjedésével, ami lehetőséget kínál e versengés csökkentésére és a felelősségteljesebb kormányzás szükségességére vonatkozó megállapodás megkötésére, |
| --- | --- |

H.

mivel a régióban zajló geopolitikai versengés jelentős romboló potenciállal bír, ugyanakkor nagymértékű átfedés jellemzi az Afganisztánhoz kapcsolódó különböző érdekekkel és a radikális iszlám mozgalmak terjedésével, ami lehetőséget kínál e versengés csökkentésére és a felelősségteljesebb kormányzás szükségességére vonatkozó megállapodás megkötésére,

| I. | mivel a harmadik országokkal kötött megállapodásokban az EU-nak minden körülmények között fenn kell tartania elkötelezettségét az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság mellett, és következetes, regionális szerepét erősítő politikákon keresztül demokratikus reformokat kell előmozdítania, |
| --- | --- |

I.

mivel a harmadik országokkal kötött megállapodásokban az EU-nak minden körülmények között fenn kell tartania elkötelezettségét az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság mellett, és következetes, regionális szerepét erősítő politikákon keresztül demokratikus reformokat kell előmozdítania,

| J. | mivel az elsősorban segélyszervezetek által megvalósuló uniós jelenlét Kirgizisztánban igen jelentős, és mivel ez lehetővé teszi az Unió számára, hogy az ország támogatásában fontosabb szerepet is vállaljon, |
| --- | --- |

J.

mivel az elsősorban segélyszervezetek által megvalósuló uniós jelenlét Kirgizisztánban igen jelentős, és mivel ez lehetővé teszi az Unió számára, hogy az ország támogatásában fontosabb szerepet is vállaljon,

| K. | mivel a Bizottság és a Tanács éppen felülvizsgálják a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiát és jelentést készítenek elő, amelyet előterjesztenek az Európai Tanács júniusi ülésére, |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság és a Tanács éppen felülvizsgálják a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiát és jelentést készítenek elő, amelyet előterjesztenek az Európai Tanács júniusi ülésére,

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki a kirgizisztáni helyzet miatt, és részvétét fejezi ki a tragikus eseményeknek áldozatul esett valamennyi személy családjának; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmát fejezi ki a kirgizisztáni helyzet miatt, és részvétét fejezi ki a tragikus eseményeknek áldozatul esett valamennyi személy családjának;

| 2. | felszólítja az összes felet, hogy hagyjanak fel az erőszakkal, mutassanak önmérsékletet, és tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy valódi párbeszéd kezdődjön a stabilitás megteremtése céljából, és biztosítsák a demokratikus, alkotmányos rend békés helyreállításának feltételeit; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az összes felet, hogy hagyjanak fel az erőszakkal, mutassanak önmérsékletet, és tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy valódi párbeszéd kezdődjön a stabilitás megteremtése céljából, és biztosítsák a demokratikus, alkotmányos rend békés helyreállításának feltételeit;

| 3. | hangsúlyozza, hogy intézményi nézőpontból a koherens és stabil alkotmányos keret kulcsfontosságú bármilyen jövőbeli társadalmi szintű zavargás megelőzése és Kirgizisztán békés jövőjének fenntartása szempontjából, üdvözli e tekintetben az ideiglenes kormány együttműködését a velencei bizottsággal; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy intézményi nézőpontból a koherens és stabil alkotmányos keret kulcsfontosságú bármilyen jövőbeli társadalmi szintű zavargás megelőzése és Kirgizisztán békés jövőjének fenntartása szempontjából, üdvözli e tekintetben az ideiglenes kormány együttműködését a velencei bizottsággal;

| 4. | tudomásul veszi az ideiglenes kormány által a demokrácia helyreállítása érdekében tett első lépéseket, különös tekintettel azokra a tervekre, amelyek az elnök kezében túlzott hatalmat összpontosító Bakijev-féle módosításokat felülbíráló új alkotmánytervezet elkészítésére irányulnak; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi az ideiglenes kormány által a demokrácia helyreállítása érdekében tett első lépéseket, különös tekintettel azokra a tervekre, amelyek az elnök kezében túlzott hatalmat összpontosító Bakijev-féle módosításokat felülbíráló új alkotmánytervezet elkészítésére irányulnak;

| 5. | üdvözli e tekintetben az ideiglenes kormány azon bejelentését, hogy az új alkotmányról szóló népszavazást 2010. június 27-én rendezik, az új általános választásokat pedig 2010. október 10-én tartják a demokrácia és a politikai felelősség megerősítése céljából; felszólítja az ideiglenes kormányt, hogy tegyen eleget Kirgizisztán nemzetközi kötelezettségeinek, és biztosítsa a választások szabadságát és tisztességességét; |
| --- | --- |

5.

üdvözli e tekintetben az ideiglenes kormány azon bejelentését, hogy az új alkotmányról szóló népszavazást 2010. június 27-én rendezik, az új általános választásokat pedig 2010. október 10-én tartják a demokrácia és a politikai felelősség megerősítése céljából; felszólítja az ideiglenes kormányt, hogy tegyen eleget Kirgizisztán nemzetközi kötelezettségeinek, és biztosítsa a választások szabadságát és tisztességességét;

| 6. | hangsúlyozza az ideiglenes kormánnyal való aktív kapcsolattartás fontosságát, hiszen ezen keresztül lehet csak a felelősségteljes kormányzás és egyéb, a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiában szereplő stratégiai célkitűzés előmozdításának lehetőségeit megtalálni és kihasználni, valamint a nemzetközi pénzintézetek figyelmét felkelteni és azokat bevonni; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az ideiglenes kormánnyal való aktív kapcsolattartás fontosságát, hiszen ezen keresztül lehet csak a felelősségteljes kormányzás és egyéb, a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiában szereplő stratégiai célkitűzés előmozdításának lehetőségeit megtalálni és kihasználni, valamint a nemzetközi pénzintézetek figyelmét felkelteni és azokat bevonni;

| 7. | szorgalmazza az események ENSZ égisze alatti nemzetközi vizsgálatát a felelősség és az elkövetett hibák megállapítása és a kirgiz igazságügyi hatóságoknak biztosított segítségnyújtás érdekében, és sürgeti e tekintetben az ideiglenes kormányt, hogy kérjen segítséget az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalától annak biztosítása érdekében, hogy a 2010. április 6–7-i eseményekkel kapcsolatos nyomozások alaposak, objektívek és hitelesek legyenek; |
| --- | --- |

7.

szorgalmazza az események ENSZ égisze alatti nemzetközi vizsgálatát a felelősség és az elkövetett hibák megállapítása és a kirgiz igazságügyi hatóságoknak biztosított segítségnyújtás érdekében, és sürgeti e tekintetben az ideiglenes kormányt, hogy kérjen segítséget az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalától annak biztosítása érdekében, hogy a 2010. április 6–7-i eseményekkel kapcsolatos nyomozások alaposak, objektívek és hitelesek legyenek;

| 8. | rámutat arra, hogy a 2005-ös tulipános forradalom komoly várakozásokat keltett a kirgiz társadalomban a demokratikus reformok iránt, amelyek nem teljesültek; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy lépjenek fel egységesen és hatékonyan, és találjanak módot arra, hogy segítséget nyújtsanak Kirgizisztán ideiglenes kormányának, és segítsék a hatóságokat a demokratikus reformok végrehajtásában és az emberek életminőségének javításában az összes érdekelt féllel és a kirgiz civil társadalommal együttműködésben megvalósított nemzeti fejlesztés és a polgárok bevonása révén; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a 2005-ös tulipános forradalom komoly várakozásokat keltett a kirgiz társadalomban a demokratikus reformok iránt, amelyek nem teljesültek; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy lépjenek fel egységesen és hatékonyan, és találjanak módot arra, hogy segítséget nyújtsanak Kirgizisztán ideiglenes kormányának, és segítsék a hatóságokat a demokratikus reformok végrehajtásában és az emberek életminőségének javításában az összes érdekelt féllel és a kirgiz civil társadalommal együttműködésben megvalósított nemzeti fejlesztés és a polgárok bevonása révén;

| 9. | rámutat arra, hogy rendkívül szűkös erőforrásai és sérülékenysége miatt Kirgizisztán erősen függ a külső segítségtől; arra is felhívja a figyelmet, hogy a szomszédos országok nemigen járnak elöl jó példával a demokratikus, megfelelően működő kormányzást és a társadalmi fejlődést illetően; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a nemzetközi segítségnyújtás szerepe alapvető fontosságú lesz; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy rendkívül szűkös erőforrásai és sérülékenysége miatt Kirgizisztán erősen függ a külső segítségtől; arra is felhívja a figyelmet, hogy a szomszédos országok nemigen járnak elöl jó példával a demokratikus, megfelelően működő kormányzást és a társadalmi fejlődést illetően; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a nemzetközi segítségnyújtás szerepe alapvető fontosságú lesz;

| 10. | felhívja a figyelmet arra, hogy a kirgizisztáni fejlemények befolyásolják a regionális és a nemzetközi eseményeket, és maguk is függnek azoktól; meggyőződése, hogy az orosz, az amerikai és egyéb országok érdekei között jelentős átfedés van, különösen ami Afganisztánt és az iszlám radikalizmus a régióban – többek között Kirgizisztánban – való terjedését illeti; úgy véli, hogy ez lehetőséget kínál arra, hogy a geopolitikai versengéssel felhagyva ezek az országok együttműködjenek; úgy véli, hogy egy ilyen jellegű sikernek jelentős pozitív hatása lenne a nemzetközi kapcsolatokra és a nemzetközi biztonsági helyzetre; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet arra, hogy a kirgizisztáni fejlemények befolyásolják a regionális és a nemzetközi eseményeket, és maguk is függnek azoktól; meggyőződése, hogy az orosz, az amerikai és egyéb országok érdekei között jelentős átfedés van, különösen ami Afganisztánt és az iszlám radikalizmus a régióban – többek között Kirgizisztánban – való terjedését illeti; úgy véli, hogy ez lehetőséget kínál arra, hogy a geopolitikai versengéssel felhagyva ezek az országok együttműködjenek; úgy véli, hogy egy ilyen jellegű sikernek jelentős pozitív hatása lenne a nemzetközi kapcsolatokra és a nemzetközi biztonsági helyzetre;

| 11. | felhívja az alelnök/főképviselő közép-ázsiai különleges képviselőjét, hogy közelről kövesse nyomon a helyzetet, nyújtson segítséget, és segítse elő a párbeszéd újrakezdését a kirgiz társadalom valamennyi eleme között; |
| --- | --- |

11.

felhívja az alelnök/főképviselő közép-ázsiai különleges képviselőjét, hogy közelről kövesse nyomon a helyzetet, nyújtson segítséget, és segítse elő a párbeszéd újrakezdését a kirgiz társadalom valamennyi eleme között;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy késlekedés nélkül vizsgálják meg azt, hogy rendelkezésre állnak-e egy nemzetközileg koordinált, nagyszabású új segélyprogram Kirgizisztánba való indításának feltételei, és ha nem, meg lehet-e ezeket teremteni, figyelembe véve többek között azt is, hogy az ideiglenes kirgiz kormány mennyire elkötelezett a demokratizálódás és a korrupciómentes kormányzás mellett; úgy véli, hogy amennyiben a feltételek rendelkezésre állnak, az Európai Uniónak vezető szerepet kell vállalnia egy nemzetközi adományozói konferencia összehívásában Kirgizisztán javára; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy késlekedés nélkül vizsgálják meg azt, hogy rendelkezésre állnak-e egy nemzetközileg koordinált, nagyszabású új segélyprogram Kirgizisztánba való indításának feltételei, és ha nem, meg lehet-e ezeket teremteni, figyelembe véve többek között azt is, hogy az ideiglenes kirgiz kormány mennyire elkötelezett a demokratizálódás és a korrupciómentes kormányzás mellett; úgy véli, hogy amennyiben a feltételek rendelkezésre állnak, az Európai Uniónak vezető szerepet kell vállalnia egy nemzetközi adományozói konferencia összehívásában Kirgizisztán javára;

| 13. | szorgalmazza a stabilitási eszköz széleskörű alkalmazását; hangsúlyozza, hogy segítséget kell nyújtani Kirgizisztán számára társadalmi és gazdasági problémáinak megoldásához; kéri a Bizottságot, hogy készítsen javaslatot a fejlesztési együttműködési eszközben rendelkezésre álló források átcsoportosítására annak érdekében, hogy az Európai Unió megfelelő rövid és középtávú választ tudjon adni a kirgizisztáni új fejleményekre; hangsúlyozza, hogy kiemelt, elsőbbségi kérdésként kell kezelni az oktatás, az egészségügy és a vízellátás területén tapasztalható problémák megoldását; |
| --- | --- |

13.

szorgalmazza a stabilitási eszköz széleskörű alkalmazását; hangsúlyozza, hogy segítséget kell nyújtani Kirgizisztán számára társadalmi és gazdasági problémáinak megoldásához; kéri a Bizottságot, hogy készítsen javaslatot a fejlesztési együttműködési eszközben rendelkezésre álló források átcsoportosítására annak érdekében, hogy az Európai Unió megfelelő rövid és középtávú választ tudjon adni a kirgizisztáni új fejleményekre; hangsúlyozza, hogy kiemelt, elsőbbségi kérdésként kell kezelni az oktatás, az egészségügy és a vízellátás területén tapasztalható problémák megoldását;

| 14. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Unió által biztosított segítségnyújtás összhangban legyen a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítésekkel, az oktatási eszközök kiterjesztésével, valamint az életkörülmények javítására irányuló politikával annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsenek a szélsőségek kialakulása elleni védelemhez; |
| --- | --- |

14.

ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Unió által biztosított segítségnyújtás összhangban legyen a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítésekkel, az oktatási eszközök kiterjesztésével, valamint az életkörülmények javítására irányuló politikával annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsenek a szélsőségek kialakulása elleni védelemhez;

| 15. | felszólítja a Bizottságot – figyelemmel a jelenlegi helyzetre –, hogy ellenőrizze, szükséges-e sürgős humanitárius segítség nyújtása; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot – figyelemmel a jelenlegi helyzetre –, hogy ellenőrizze, szükséges-e sürgős humanitárius segítség nyújtása;

| 16. | várakozással tekint a régióra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásában elért haladás felülvizsgálata elébe, és olyan erőfeszítéseket szorgalmaz, amelyek azt hitelesebbé, konkrétabbá és egységesebbé teszik; |
| --- | --- |

16.

várakozással tekint a régióra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásában elért haladás felülvizsgálata elébe, és olyan erőfeszítéseket szorgalmaz, amelyek azt hitelesebbé, konkrétabbá és egységesebbé teszik;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Kirgizisztán ideiglenes kormányának, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ főtitkárának és az Európa Tanács főtitkárának. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Kirgizisztán ideiglenes kormányának, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ főtitkárának és az Európa Tanács főtitkárának.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/84

---

2010. május 6., csütörtökElektromos járművek

P7_TA(2010)0150

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az elektromos járművekről

2011/C 81 E/17

Az Európai Parlament,

tekintettel az EU gazdaságélénkítési tervére, különösen a 2008. novemberi, környezetbarát gépkocsikkal kapcsolatos kezdeményezésre,

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK irányelvre, amely 10 %-os minimális küszöbértéket határoz meg a közlekedésben a megújuló energiaforrásokból előállított energiára,

tekintettel az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló 443/2009/EK rendeletre,

tekintettel a városi mobilitásról szóló, 2009. szeptember 30-i cselekvési tervre,

tekintettel a San Sebastianban 2010. február 9-én tartott nem hivatalos tanácsi ülésre,

tekintettel a 2010. március 3-i„Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre,

tekintettel a 2010. április 27-i, az európai tiszta és energia hatékony járművekről szóló bizottsági közleményre,

tekintettel a 2010. február 16-i, az elektromos járművekről a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-0019/2010 – B7-0016/2010, O-0020/2010 – B7-0015/2010),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az éghajlatváltozás által okozott kihívások, a szén-dioxid kibocsátás és az egyéb szennyező anyagok, valamint az üzemanyagárak volatilitása az akkumulátorok és energiatároló rendszerek technológiai fejlődéséhez, illetve e kérdések nagyobb piaci tudatosságához vezetett, amelyek együttesen pozitív légkört teremtettek világszerte az elektromos járművek fejlesztése számára, |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás által okozott kihívások, a szén-dioxid kibocsátás és az egyéb szennyező anyagok, valamint az üzemanyagárak volatilitása az akkumulátorok és energiatároló rendszerek technológiai fejlődéséhez, illetve e kérdések nagyobb piaci tudatosságához vezetett, amelyek együttesen pozitív légkört teremtettek világszerte az elektromos járművek fejlesztése számára,

| B. | mivel az elektromos jármű nagy piaci potenciállal rendelkező, jelentős újítás, különösen hosszú távon, és mivel attól a kapacitástól függ majd a későbbi piacvezetők személye, hogy ki tud gyorsan erre a piacra lépni magas színvonalú termékekkel és egy általános fokú szabványosítással, |
| --- | --- |

B.

mivel az elektromos jármű nagy piaci potenciállal rendelkező, jelentős újítás, különösen hosszú távon, és mivel attól a kapacitástól függ majd a későbbi piacvezetők személye, hogy ki tud gyorsan erre a piacra lépni magas színvonalú termékekkel és egy általános fokú szabványosítással,

| C. | mivel az elektromos járművek hozzájárulnak a 2020-as európai prioritásokhoz, azaz a tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakításához, illetve erőforrásokkal hatékonyabban gazdálkodó, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaságot segítenek elő, |
| --- | --- |

C.

mivel az elektromos járművek hozzájárulnak a 2020-as európai prioritásokhoz, azaz a tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakításához, illetve erőforrásokkal hatékonyabban gazdálkodó, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaságot segítenek elő,

| D. | mivel a Tanács 2010. február 9-én San Sebastianban tartott nem hivatalos ülésén az Unió versenyképességért felelős miniszterei egyetértettek a Bizottsággal abban, hogy az elektromos gépkocsikkal kapcsolatban az EU-nak közös stratégiára van szüksége, |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács 2010. február 9-én San Sebastianban tartott nem hivatalos ülésén az Unió versenyképességért felelős miniszterei egyetértettek a Bizottsággal abban, hogy az elektromos gépkocsikkal kapcsolatban az EU-nak közös stratégiára van szüksége,

| E. | mivel több politikai indoka van ösztönző (elektromos vagy hibrid) rendszerek megújításának, mégpedig:






  i. | szén-dioxid és egyéb szennyező kibocsátások csökkentése, |
| --- | --- | --- |

E.

mivel több politikai indoka van ösztönző (elektromos vagy hibrid) rendszerek megújításának, mégpedig:

i.

szén-dioxid és egyéb szennyező kibocsátások csökkentése,

| ii. | zajszennyezés csökkentése, |
| --- | --- |

ii.

zajszennyezés csökkentése,

| iii. | az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások potenciális felhasználásának javítása, |
| --- | --- |

iii.

az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások potenciális felhasználásának javítása,

| iv. | a fosszilis energiaforrások végessége és változó gazdasági költsége, |
| --- | --- |

iv.

a fosszilis energiaforrások végessége és változó gazdasági költsége,

| v. | a technológiai vezetésen alapuló innováció előmozdítása, amely lehetővé teheti az európai ipar számára, hogy talpra álljon a jelenlegi gazdasági helyzetből, és amely biztosíthatja annak általános ipari versenyképességét a jövőben, |
| --- | --- |

v.

a technológiai vezetésen alapuló innováció előmozdítása, amely lehetővé teheti az európai ipar számára, hogy talpra álljon a jelenlegi gazdasági helyzetből, és amely biztosíthatja annak általános ipari versenyképességét a jövőben,

| F. | mivel az EU-nak a jelenlegi elektromos energia előállítására vonatkozó átlagos energiamixe Európában a szén-dioxid kibocsátások csökkentésére irányuló szélesebb stratégia egyik lényeges lehetőségévé teszi az elektromos járműveket és az árammal is működő hibrid járműveket, és mivel az EU prioritásává kell tenni a hatékony energia és fenntartható közlekedési rendszer irányában történő elmozdulást, ha el szeretnénk érni 2050-re a többségében szén-dioxid kibocsátástól mentes szállítási rendszer célját, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU-nak a jelenlegi elektromos energia előállítására vonatkozó átlagos energiamixe Európában a szén-dioxid kibocsátások csökkentésére irányuló szélesebb stratégia egyik lényeges lehetőségévé teszi az elektromos járműveket és az árammal is működő hibrid járműveket, és mivel az EU prioritásává kell tenni a hatékony energia és fenntartható közlekedési rendszer irányában történő elmozdulást, ha el szeretnénk érni 2050-re a többségében szén-dioxid kibocsátástól mentes szállítási rendszer célját,

| G. | mivel számos kihívás van, amelyet kezelni kell az elektromos járművek sikeres piaci bevezetése érdekében, különösen az alábbiakat:






  i. | az elektromos járművek magas költsége, amelyet főként az akkumulátorok költsége okoz, |
| --- | --- | --- |

G.

mivel számos kihívás van, amelyet kezelni kell az elektromos járművek sikeres piaci bevezetése érdekében, különösen az alábbiakat:

i.

az elektromos járművek magas költsége, amelyet főként az akkumulátorok költsége okoz,

| ii. | a további K&F szükségessége az elektromos járművek jellemzőinek javítására és költségeinek csökkentésére, |
| --- | --- |

ii.

a további K&F szükségessége az elektromos járművek jellemzőinek javítására és költségeinek csökkentésére,

| iii. | vásárlói elfogadottság, tekintettel a költségre, a menettávra és az újratöltési időre, |
| --- | --- |

iii.

vásárlói elfogadottság, tekintettel a költségre, a menettávra és az újratöltési időre,

| iv. | megfelelő újratöltési infrastruktúra, |
| --- | --- |

iv.

megfelelő újratöltési infrastruktúra,

| v. | európai és globális szabványosítás, mint például a járművek és az újratöltési infrastruktúra közötti interfészek, |
| --- | --- |

v.

európai és globális szabványosítás, mint például a járművek és az újratöltési infrastruktúra közötti interfészek,

| vi. | az elektromos járművek kibocsátásai a kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig („well-to-wheel”), |
| --- | --- |

vi.

az elektromos járművek kibocsátásai a kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig („well-to-wheel”),

| H. | mivel az elektromos gépkocsik által nyújtott potenciál igazolt tárolási kapacitás tekintetében, és ez lehetővé teszi a megújuló energiaforrások használatának javítását az intelligens hálózatok által kínált előnyök alapján, |
| --- | --- |

H.

mivel az elektromos gépkocsik által nyújtott potenciál igazolt tárolási kapacitás tekintetében, és ez lehetővé teszi a megújuló energiaforrások használatának javítását az intelligens hálózatok által kínált előnyök alapján,

| I. | mivel a tiszta gépkocsik közleménye röviden említi az ipar szükségleteit az új készségek iránt a hagyományos járművekről az elektromos járművekre történő áttérés során, és mivel nem foglalkozik az ezen áttérés által a foglalkoztatásban okozott hatásokkal, és mivel összehangolt megközelítésre lesz szükség a gépkocsi ágazat munkaereje előtti kihívások leküzdésére, |
| --- | --- |

I.

mivel a tiszta gépkocsik közleménye röviden említi az ipar szükségleteit az új készségek iránt a hagyományos járművekről az elektromos járművekre történő áttérés során, és mivel nem foglalkozik az ezen áttérés által a foglalkoztatásban okozott hatásokkal, és mivel összehangolt megközelítésre lesz szükség a gépkocsi ágazat munkaereje előtti kihívások leküzdésére,

| J. | mivel már most számos olyan ország és régió van, amely megkezdte az elektromos járművek töltési infrastruktúrájának kiépítését, |
| --- | --- |

J.

mivel már most számos olyan ország és régió van, amely megkezdte az elektromos járművek töltési infrastruktúrájának kiépítését,

| K. | mivel az uniós tagállamok megkezdték a nemzeti támogatási programok bevezetését az elektromos járművekre azok közösségi piacra való lépése érdekében, |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós tagállamok megkezdték a nemzeti támogatási programok bevezetését az elektromos járművekre azok közösségi piacra való lépése érdekében,

| L. | mivel az egymással versenyhelyzetben lévő országok jelentős támogatást kaptak iparukhoz és kutatásaikhoz, és mivel az EU-ban követni kell ezt a példát, |
| --- | --- |

L.

mivel az egymással versenyhelyzetben lévő országok jelentős támogatást kaptak iparukhoz és kutatásaikhoz, és mivel az EU-ban követni kell ezt a példát,

| M. | mivel az EU 2010-es infrastrukturális beruházási politikájának felülvizsgálata kitűnő lehetőséget kínál arra, hogy tisztább, fejlettebb technológiák, elsősorban intelligens hálózatok terén történő beruházások irányába történjen elmozdulás, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU 2010-es infrastrukturális beruházási politikájának felülvizsgálata kitűnő lehetőséget kínál arra, hogy tisztább, fejlettebb technológiák, elsősorban intelligens hálózatok terén történő beruházások irányába történjen elmozdulás,

| N. | mivel Európában nagy népsűrűségű és magas számú város és városi térség kínál megfelelő feltételeket az elektromos gépkocsik gyors bevezetésének, ami az európai gyártók számára lehetőséget nyújthat, hogy korán piacvezetőkké váljanak, |
| --- | --- |

N.

mivel Európában nagy népsűrűségű és magas számú város és városi térség kínál megfelelő feltételeket az elektromos gépkocsik gyors bevezetésének, ami az európai gyártók számára lehetőséget nyújthat, hogy korán piacvezetőkké váljanak,

| O. | mivel az elektromos gépkocsik gyártása hozzájárulhat a gazdaság talpra állásához és hosszú távon biztosíthatja az európai gépkocsi ipar életképességét az alacsony kibocsátású járművek révén, |
| --- | --- |

O.

mivel az elektromos gépkocsik gyártása hozzájárulhat a gazdaság talpra állásához és hosszú távon biztosíthatja az európai gépkocsi ipar életképességét az alacsony kibocsátású járművek révén,

| 1. | tudomásul veszi az elektromos járművek fejlesztésének a spanyol elnökség által biztosított prioritást az éghajlatváltozás elleni küzdelem összefüggésében; támogatja a versenyképességi tanács határozatát, amely felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki cselekvési tervet tiszta és energia hatékony járművekre, köztük az intelligens hálózatok hatékonyabbá tételére, és üdvözli a 2010. április 27-i, az európai tiszta és energia hatékony járművekről szóló bizottsági közleményt; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az elektromos járművek fejlesztésének a spanyol elnökség által biztosított prioritást az éghajlatváltozás elleni küzdelem összefüggésében; támogatja a versenyképességi tanács határozatát, amely felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki cselekvési tervet tiszta és energia hatékony járművekre, köztük az intelligens hálózatok hatékonyabbá tételére, és üdvözli a 2010. április 27-i, az európai tiszta és energia hatékony járművekről szóló bizottsági közleményt;

| 2. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapítsák meg a szükséges feltételeket az egységes elektromos jármű piac fennállására, miközben garantálja a politikák uniós szinten történő hatékony összehangolását a közlekedés szén-dioxid-kibocsátástól mentes rendszerére történő átállás negatív társadalmi és foglalkoztatási hatásainak elkerülése érdekében, valamint az inkompatibilis, egymással össze nem hangolható rendszerek és szabványok fennállásának kiküszöbölése céljából; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapítsák meg a szükséges feltételeket az egységes elektromos jármű piac fennállására, miközben garantálja a politikák uniós szinten történő hatékony összehangolását a közlekedés szén-dioxid-kibocsátástól mentes rendszerére történő átállás negatív társadalmi és foglalkoztatási hatásainak elkerülése érdekében, valamint az inkompatibilis, egymással össze nem hangolható rendszerek és szabványok fennállásának kiküszöbölése céljából;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek fejlesztésének kiegyensúlyozottnak kell lennie, és egy jövőbeli fenntartható mobilitási politika keretében kell azt kialakítani, ahol többek között kulcsfontossággal bír a balesetek csökkentése, a térkihasználás, a dugók számának csökkentése, a teljes energia fogyasztás, a szén-dioxid kibocsátások, a zaj és gázkibocsátás, miközben hangsúlyozza, hogy az elektromos mobilitás fejlődésének magában kell foglalnia az e-gépkocsikat, e-kerékpárokat, villamosokat, vonatokat stb.; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek fejlesztésének kiegyensúlyozottnak kell lennie, és egy jövőbeli fenntartható mobilitási politika keretében kell azt kialakítani, ahol többek között kulcsfontossággal bír a balesetek csökkentése, a térkihasználás, a dugók számának csökkentése, a teljes energia fogyasztás, a szén-dioxid kibocsátások, a zaj és gázkibocsátás, miközben hangsúlyozza, hogy az elektromos mobilitás fejlődésének magában kell foglalnia az e-gépkocsikat, e-kerékpárokat, villamosokat, vonatokat stb.;

| 4. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak közös intézkedést az alábbiak tárgyában:






  i. | lehetőség szerint nemzetközi vagy európai infrastruktúra és töltőtechnológiai szabványosítás, beleértve az intelligens hálózatokat, nyílt kommunikációs szabványok és fedélzeti mérési technológia, valamint interoperabilitás; Mindez az új technológiáknak a szükséges kompatibilis infrastruktúra fejlesztés során történő felhasználását vonja maga után Európában a határokon átnyúló elektromos mobilitás terén, |
| --- | --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak közös intézkedést az alábbiak tárgyában:

i.

lehetőség szerint nemzetközi vagy európai infrastruktúra és töltőtechnológiai szabványosítás, beleértve az intelligens hálózatokat, nyílt kommunikációs szabványok és fedélzeti mérési technológia, valamint interoperabilitás; Mindez az új technológiáknak a szükséges kompatibilis infrastruktúra fejlesztés során történő felhasználását vonja maga után Európában a határokon átnyúló elektromos mobilitás terén,

| ii. | kutatási és innovációs támogatás, az akkumulátor és motortechnológia javítására fektetett kiemelt hangsúllyal, |
| --- | --- |

ii.

kutatási és innovációs támogatás, az akkumulátor és motortechnológia javítására fektetett kiemelt hangsúllyal,

| iii. | elektromos hálózatok javítása intelligens hálózatok bevezetésével, valamint az alacsony szén-dioxid intenzitású, fenntartható áramtermelő-kapacitás bevezetése, különösen megújuló energiaforrásokkal, |
| --- | --- |

iii.

elektromos hálózatok javítása intelligens hálózatok bevezetésével, valamint az alacsony szén-dioxid intenzitású, fenntartható áramtermelő-kapacitás bevezetése, különösen megújuló energiaforrásokkal,

| iv. | azon kezdeményezések támogatása, amelyek biztosítják egy egységes piac fennállását és szabályozások kialakítása típusjóváhagyásra az energia hatékony, tiszta gépkocsik terén, és mindenekelőtt a közúti biztonság területén, |
| --- | --- |

iv.

azon kezdeményezések támogatása, amelyek biztosítják egy egységes piac fennállását és szabályozások kialakítása típusjóváhagyásra az energia hatékony, tiszta gépkocsik terén, és mindenekelőtt a közúti biztonság területén,

| v. | nemzeti támogatási intézkedések és ösztönzők összehangolása az elektromos járművekre, |
| --- | --- |

v.

nemzeti támogatási intézkedések és ösztönzők összehangolása az elektromos járművekre,

| vi. | intézkedések elősegítése az energia hatékony, tiszta járműipar versenyképességének biztosítására, |
| --- | --- |

vi.

intézkedések elősegítése az energia hatékony, tiszta járműipar versenyképességének biztosítására,

| vii. | határozott rendelkezések az előrejelző intézkedésekre a társadalmi és foglalkoztatási kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

vii.

határozott rendelkezések az előrejelző intézkedésekre a társadalmi és foglalkoztatási kérdések tekintetében;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítse el az elektromos járművek teljes szén-dioxid-kibocsátásának átfogó számítását, figyelembe véve a villamosenergia-előállítás és tárolási kapacitás terén 2050-ig előre jelzett változásokat; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítse el az elektromos járművek teljes szén-dioxid-kibocsátásának átfogó számítását, figyelembe véve a villamosenergia-előállítás és tárolási kapacitás terén 2050-ig előre jelzett változásokat;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek olyan technológiai áttörést jelentenek, amelyek integrált innovációs és technológia-fejlesztési stratégiákat igényelnek a kulcsfontosságú területek – mint például az akkumulátorok és az infrastruktúrák (beleértve a villamosenergia-hálózattal való integrációt) – egyre bővülő körében megvalósuló megfelelő finanszírozáson, valamint a kutatás-fejlesztés és innováció előmozdításán keresztül; ebben az összefüggésben üdvözli a gyártók számára elérhető ökoinnovációs intézkedéseket, azonban aggodalommal töltik el a végrehajtása terén tapasztalható nehézségek; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek olyan technológiai áttörést jelentenek, amelyek integrált innovációs és technológia-fejlesztési stratégiákat igényelnek a kulcsfontosságú területek – mint például az akkumulátorok és az infrastruktúrák (beleértve a villamosenergia-hálózattal való integrációt) – egyre bővülő körében megvalósuló megfelelő finanszírozáson, valamint a kutatás-fejlesztés és innováció előmozdításán keresztül; ebben az összefüggésben üdvözli a gyártók számára elérhető ökoinnovációs intézkedéseket, azonban aggodalommal töltik el a végrehajtása terén tapasztalható nehézségek;

| 7. | emlékeztet a versenyképességi tanács 2010. március 1-jei következtetéseire, amelyek a jövőbeli, a nemzeti innovációs stratégiákat kiegészítő, üzletorientált európai kutatási és innovációs tervre vonatkozó bizottsági javaslatra utalnak, beleértve az ígéretesnek tűnő eszközök és kezdeményezések előmozdítását, mint például a vezető piacok és a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés, valamint a kockázati tőkeeszközök hatékonyabb mozgósításán keresztül a finanszírozáshoz való jobb hozzáférés különösen a kis- és középvállalkozások számára; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet a versenyképességi tanács 2010. március 1-jei következtetéseire, amelyek a jövőbeli, a nemzeti innovációs stratégiákat kiegészítő, üzletorientált európai kutatási és innovációs tervre vonatkozó bizottsági javaslatra utalnak, beleértve az ígéretesnek tűnő eszközök és kezdeményezések előmozdítását, mint például a vezető piacok és a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés, valamint a kockázati tőkeeszközök hatékonyabb mozgósításán keresztül a finanszírozáshoz való jobb hozzáférés különösen a kis- és középvállalkozások számára;

| 8. | kéri az európai uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a belső égésű, közszolgáltatást ellátó járműparkjukat fokozatosan elektromos járművekre cseréljék le, közbeszerzésen keresztül ösztönözve a keresletet; valamint felszólítja az európai uniós intézményeket, hogy a szabványok kialakítását követően építsék ki az infrastruktúrát; |
| --- | --- |

8.

kéri az európai uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a belső égésű, közszolgáltatást ellátó járműparkjukat fokozatosan elektromos járművekre cseréljék le, közbeszerzésen keresztül ösztönözve a keresletet; valamint felszólítja az európai uniós intézményeket, hogy a szabványok kialakítását követően építsék ki az infrastruktúrát;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a gazdaságélénkítési terv keretében a környezetbarát gépkocsikkal kapcsolatos kezdeményezés támogatja a közúti közlekedés új és fenntartható formáinak kialakítását, ahol az elektromos gépkocsikat kiemelt fontosságúnak ítélték; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a gazdaságélénkítési terv keretében a környezetbarát gépkocsikkal kapcsolatos kezdeményezés támogatja a közúti közlekedés új és fenntartható formáinak kialakítását, ahol az elektromos gépkocsikat kiemelt fontosságúnak ítélték;

| 10. | támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy 2011-re alakítsák ki az elektromos járművek újratöltésének európai standardjait, amelyek biztosítani fogják a kölcsönös átjárhatóságot és az infrastruktúra biztonságát, és helyesli a töltőkészülékekre vonatkozó műszaki szabványok elkészítését, különböző járműkategóriákat is beleértve; felszólítja a Bizottságot, hogy ahol csak lehetséges, törekedjen globális szabványok kialakítására, és biztosítsa, hogy a töltési szabvány nyitott kommunikációs szabványokat és az olyan modern technológiákat ösztönzi, mint például az intelligens töltés, és hogy a szabvány az intelligens mérőberendezésekre adott előírásoknak megfelel; |
| --- | --- |

10.

támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy 2011-re alakítsák ki az elektromos járművek újratöltésének európai standardjait, amelyek biztosítani fogják a kölcsönös átjárhatóságot és az infrastruktúra biztonságát, és helyesli a töltőkészülékekre vonatkozó műszaki szabványok elkészítését, különböző járműkategóriákat is beleértve; felszólítja a Bizottságot, hogy ahol csak lehetséges, törekedjen globális szabványok kialakítására, és biztosítsa, hogy a töltési szabvány nyitott kommunikációs szabványokat és az olyan modern technológiákat ösztönzi, mint például az intelligens töltés, és hogy a szabvány az intelligens mérőberendezésekre adott előírásoknak megfelel;

| 11. | meggyőződése, hogy a szabványosítás lehetővé teszi az egyszerű és akadálymentes jóváhagyási folyamatot, és hozzájárul az Európai Unióban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású járművek piacra történő bevezetéséhez és elterjesztéséhez, s ezáltal - a gyártók fejlesztési költségeinek csökkentésén és a közúti fuvarozás szén-dioxid-mentesítésén keresztül - növeli az Unió gépjárműiparának versenyképességét; |
| --- | --- |

11.

meggyőződése, hogy a szabványosítás lehetővé teszi az egyszerű és akadálymentes jóváhagyási folyamatot, és hozzájárul az Európai Unióban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású járművek piacra történő bevezetéséhez és elterjesztéséhez, s ezáltal - a gyártók fejlesztési költségeinek csökkentésén és a közúti fuvarozás szén-dioxid-mentesítésén keresztül - növeli az Unió gépjárműiparának versenyképességét;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek, infrastruktúrák és töltési módszerek szabványosítása nem akadályozza a további innovációt, nevezetesen az elektromos közlekedés vagy a hagyományos járművek motorainak terén; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek, infrastruktúrák és töltési módszerek szabványosítása nem akadályozza a további innovációt, nevezetesen az elektromos közlekedés vagy a hagyományos járművek motorainak terén;

| 13. | szükségesnek tartja az elektromos járművek jóváhagyásának összehangolt követelményeit, beleértve a dolgozókra és a végfelhasználók egészségére és biztonságára egyaránt vonatkozó speciális követelményeket, és kéri, hogy ezeket foglalják bele a járművek típusjóváhagyásáról szóló uniós keretbe a 100. ENSZ/EGB előírás átvételével; erőteljesen támogatja az elektromos gépkocsik baleset-megelőzéssel kapcsolatos biztonsági követelményeinek áttekintésére irányuló bizottsági javaslatot, illetve a Bizottság által a veszélyeztetett úthasználók elektromos gépkocsijai biztonságának kérdésére fordított figyelmet; |
| --- | --- |

13.

szükségesnek tartja az elektromos járművek jóváhagyásának összehangolt követelményeit, beleértve a dolgozókra és a végfelhasználók egészségére és biztonságára egyaránt vonatkozó speciális követelményeket, és kéri, hogy ezeket foglalják bele a járművek típusjóváhagyásáról szóló uniós keretbe a 100. ENSZ/EGB előírás átvételével; erőteljesen támogatja az elektromos gépkocsik baleset-megelőzéssel kapcsolatos biztonsági követelményeinek áttekintésére irányuló bizottsági javaslatot, illetve a Bizottság által a veszélyeztetett úthasználók elektromos gépkocsijai biztonságának kérdésére fordított figyelmet;

| 14. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy 2010-re koordinált iránymutatások készüljenek az elektromos járművek vásárlási ösztönzőiről; felszólítja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy harmonizált elektromos közlekedési modellek keretében biztosítsanak megfelelő ösztönző csomagot egy széleskörű töltőhálózat megvalósítására; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy 2010-re koordinált iránymutatások készüljenek az elektromos járművek vásárlási ösztönzőiről; felszólítja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy harmonizált elektromos közlekedési modellek keretében biztosítsanak megfelelő ösztönző csomagot egy széleskörű töltőhálózat megvalósítására;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a vállalatok számára nyújtott állami támogatási csomagokat világos társadalmi, technológiai, gazdasági és környezetvédelmi szempontból hatékony kritériumokhoz kell kötni, és kéri a Bizottságot, hogy az ilyen pénzügyi támogatásokról nyújtson be tényleges utólagos értékelést; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a vállalatok számára nyújtott állami támogatási csomagokat világos társadalmi, technológiai, gazdasági és környezetvédelmi szempontból hatékony kritériumokhoz kell kötni, és kéri a Bizottságot, hogy az ilyen pénzügyi támogatásokról nyújtson be tényleges utólagos értékelést;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési politikával összefüggő társadalmi átalakulás irányítására, valamint az autóipar fenntartható fellendülését és bárminemű társadalmi hatás mérséklését biztosítandó megelőző intézkedések koordinálására alkosson meg egy európai ágazati struktúrát; kéri, hogy tegyenek hatékony lépéseket a gépjármű-ágazatban és a szállítói láncban bekövetkező változások előrevetítésére valamennyi érintett féllel összhangban, nevezetesen a CARS 21 platform egy speciális, társadalmi kérdésekkel foglalkozó munkacsoport útján történő újraindításán keresztül; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési politikával összefüggő társadalmi átalakulás irányítására, valamint az autóipar fenntartható fellendülését és bárminemű társadalmi hatás mérséklését biztosítandó megelőző intézkedések koordinálására alkosson meg egy európai ágazati struktúrát; kéri, hogy tegyenek hatékony lépéseket a gépjármű-ágazatban és a szállítói láncban bekövetkező változások előrevetítésére valamennyi érintett féllel összhangban, nevezetesen a CARS 21 platform egy speciális, társadalmi kérdésekkel foglalkozó munkacsoport útján történő újraindításán keresztül;

| 17. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák teljes körűen a globalizációs alap és egyéb strukturális alapok, mint például a Szociális Alap felhasználását az átképzés és a hatékonyan célzott képzések, valamint az ágazati képzések és oktatási rendszerek további szemléletváltásának ösztönzésére azért, hogy az ezen technológia által támasztott készségek iránti megnövekedett szükséglethez igazodjanak; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák teljes körűen a globalizációs alap és egyéb strukturális alapok, mint például a Szociális Alap felhasználását az átképzés és a hatékonyan célzott képzések, valamint az ágazati képzések és oktatási rendszerek további szemléletváltásának ösztönzésére azért, hogy az ezen technológia által támasztott készségek iránti megnövekedett szükséglethez igazodjanak;

| 18. | üdvözli a Bizottság Európai Ágazati Készségek Tanács felállítására irányuló szándékát, melynek célja, hogy a tagállamok nemzeti megfigyelőközpontjaiból hálózatot hozzon létre; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Bizottság Európai Ágazati Készségek Tanács felállítására irányuló szándékát, melynek célja, hogy a tagállamok nemzeti megfigyelőközpontjaiból hálózatot hozzon létre;

| 19. | egyetért egy közös információs platform létrehozásával, valamint az európai szereplők, projektek és kezdeményezések összehangolásával, valamint az elektromos mobilitás nemzetközi (globális szintű) megfigyelőközpontjának felállításával, amely az üzleti modellekre, jármű- és töltési technológiákra, valamint az intelligens elektromos hálózatokkal való integrációra összpontosít, és a legjelentősebb érintett feleket, valamint az ipari és/vagy politikai kezdeményezéseket gyűjti egybe; |
| --- | --- |

19.

egyetért egy közös információs platform létrehozásával, valamint az európai szereplők, projektek és kezdeményezések összehangolásával, valamint az elektromos mobilitás nemzetközi (globális szintű) megfigyelőközpontjának felállításával, amely az üzleti modellekre, jármű- és töltési technológiákra, valamint az intelligens elektromos hálózatokkal való integrációra összpontosít, és a legjelentősebb érintett feleket, valamint az ipari és/vagy politikai kezdeményezéseket gyűjti egybe;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki az energiatakarékos járművek ösztönzéséhez szükséges hosszú távú fiskális politikát, és kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg hosszú távú közös jövőképet az olyan jellegű kérdések terén, mint a szén-dioxid-kibocsátással összefüggő szakpolitika, és közben készüljön fel a hagyományos üzemanyagról az elektromosságra való átállásból eredő strukturális változásokra, valamint a megújuló energia használatának ösztönzésére; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki az energiatakarékos járművek ösztönzéséhez szükséges hosszú távú fiskális politikát, és kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg hosszú távú közös jövőképet az olyan jellegű kérdések terén, mint a szén-dioxid-kibocsátással összefüggő szakpolitika, és közben készüljön fel a hagyományos üzemanyagról az elektromosságra való átállásból eredő strukturális változásokra, valamint a megújuló energia használatának ösztönzésére;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az elektromos járműipart, hogy a teljes életciklus során vegyék figyelembe az energiaforrásokat, valamint az elektromos járművek környezeti és energetikai hatását, a termeléstől az elhasználásig, beleértve az újrafeldolgozást és az akkumulátorok újrahasználatát; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az elektromos járműipart, hogy a teljes életciklus során vegyék figyelembe az energiaforrásokat, valamint az elektromos járművek környezeti és energetikai hatását, a termeléstől az elhasználásig, beleértve az újrafeldolgozást és az akkumulátorok újrahasználatát;

| 22. | felhívja a figyelmet az akkumulátorok és alkatrészek gyártásához szükséges nyersanyagok elérhetőségére, amelyek felvetik a megnövekedett termelési költségek és az Unió függőségének kérdését; felszólítja az ipart, hogy tegyen erőfeszítéseket a rendelkezésre álló energiaforrások hatékonyabb felhasználására, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy finanszírozza az elektromos akkumulátorokhoz használt nyersanyagokra vonatkozó jelenlegi és jövőbeli keretprogram keretén belül megvalósuló alkalmazott kutatásokat, illetve hogy mozdítsa elő az uniós geológiai felmérések hálózatosítását, és ösztönözze a szektorhoz kapcsolódó olyan készségeket és technológiákat, amelyek fellendítik az új nyersanyaglelőhelyek feltárását; |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet az akkumulátorok és alkatrészek gyártásához szükséges nyersanyagok elérhetőségére, amelyek felvetik a megnövekedett termelési költségek és az Unió függőségének kérdését; felszólítja az ipart, hogy tegyen erőfeszítéseket a rendelkezésre álló energiaforrások hatékonyabb felhasználására, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy finanszírozza az elektromos akkumulátorokhoz használt nyersanyagokra vonatkozó jelenlegi és jövőbeli keretprogram keretén belül megvalósuló alkalmazott kutatásokat, illetve hogy mozdítsa elő az uniós geológiai felmérések hálózatosítását, és ösztönözze a szektorhoz kapcsolódó olyan készségeket és technológiákat, amelyek fellendítik az új nyersanyaglelőhelyek feltárását;

| 23. | támogatja az elektromos járművek előnyeiről, lehetőségeiről és gyakorlati oldaláról megközelített fogyasztói tájékoztató kampányok létrehozására irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

23.

támogatja az elektromos járművek előnyeiről, lehetőségeiről és gyakorlati oldaláról megközelített fogyasztói tájékoztató kampányok létrehozására irányuló bizottsági javaslatot;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a szociális partnereknek és az ipar számára. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a szociális partnereknek és az ipar számára.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/89

---

2010. május 6., csütörtökA gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet

P7_TA(2010)0151

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendeletről

2011/C 81 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban EUMSz) 101. cikkének (1) és (3) bekezdésére, 103. cikkének (1) bekezdésére és 105. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a 1965. március 2-i, a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 19/65/EGK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a tagállamok önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1986. december 18-i 86/653/EGK tanácsi irányelvre (2),

tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1999. december 22-i 2790/1999/EK bizottsági rendeletre (3) (az általános vertikális megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet, a továbbiakban „jelenlegi GBER”),

tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2002. július 31-i 1400/2002/EK bizottsági rendeletre (4) (gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet, a továbbiakban „a jelenlegi MVBER”),

tekintettel a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5); és tekintettel a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, valamint a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, a Bizottság honlapján 2009. július 28-án konzultációs céllal közzétett bizottsági rendelettervezetre (az általános vertikális megállapodásokról szóló új csoportmentességi rendelet, a továbbiakban „az új GBER”),

tekintettel a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, a Bizottság honlapján 2009. december 21-én konzultációs céllal közzétett bizottsági rendelettervezetre (a gépjárművekre vonatkozó új csoportmentességi rendelet, továbbiakban „az új MVBER”),

tekintettel a vertikális korlátozásokról szóló bizottsági közleményre (7),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióban történő gépjármű-forgalmazásról és szervizelésről szóló tájékoztató kiadványára,

tekintettel a Bizottságnak a Szerződés 81. cikke (3) bekezdése alkalmazására vonatkozó iránymutatásokról szóló közleményére (8),

tekintettel a Bizottság vertikális korlátozásokra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2009. július 28-án a Bizottság honlapján közzétett közleménytervezetére,

tekintettel a Bizottság „Kiegészítő iránymutatások a gépjárművek értékesítésére és javítására, valamint a gépjármű-alkatrészek értékesítésére vonatkozó megállapodások számára” című, 2009. december 21-én a Bizottság honlapján konzultációs céllal közzétett közleménytervezetére,

tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című 2008. június 25-i bizottsági közleményre (COM(2008)0394),

tekintettel a Bizottságnak a gépjármű-forgalmazásról és szervizelésről szóló 1400/2002/EK rendelet működéséről szóló, 2009 májusában a Bizottság honlapján közzétett értékelő jelentésére és annak kísérő munkadokumentumaira (a továbbiakban „értékelő jelentés”),

tekintettel a Bizottság 2009. július 22-i, a gépjárműiparra alkalmazandó jövőbeni versenyjogi keretről szóló közleményére (COM(2009)0388) és annak kísérő munkadokumentumaira,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 18-i, a gépjárműiparra alkalmazandó jövőbeni versenyjogi keretről szóló bizottsági közleményéről szóló véleményére (INT/507 – CESE 444/2010),

tekintettel a különböző érintett szereplők által a nyilvános konzultációk időszakában a Bizottsághoz elküldött, és a Bizottság honlapján közzétett hozzájárulásokra, valamint az érintetteknek az ECON és az IMCO bizottság 2009. október 19-i együttes ülésén, és az ECON bizottság 2010. április 12-i munkaértekezletén kinyilvánított, az MVBER-rel kapcsolatos álláspontjára,

tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezetről szóló 2002. május 30-i állásfoglalására (2002/2046(INI)) (9),

tekintettel a „CARS 21: versenyképes autóipari szabályozási keret” című 2008. január 15-i állásfoglalására (2007/2120(INI)) (10),

tekintettel a gépjárműipar jövőjéről szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (11),

tekintettel a versenypolitikáról szóló 2008. évi jelentésről szóló 2010. március 9-i állásfoglalására (2009/2173(INI)) (12),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a disztribúciós megállapodásokat uniós szinten szabályozzák, két külön jogi keret, egyrészről a kereskedelmi képviseleti megállapodásokra vonatkozó nemzeti jogszabályok összehangolását előíró 86/653/EGK irányelv (az úgynevezett „kereskedelmi ügynökségekre vonatkozó irányelv”), másrészről pedig két, a versenyjog összefüggésében a vertikális megállapodásokra vonatkozó csoportmentességi rendelet (a jelenlegi GBER és a jelenlegi MVBER) segítségével, |
| --- | --- |

A.

mivel a disztribúciós megállapodásokat uniós szinten szabályozzák, két külön jogi keret, egyrészről a kereskedelmi képviseleti megállapodásokra vonatkozó nemzeti jogszabályok összehangolását előíró 86/653/EGK irányelv (az úgynevezett „kereskedelmi ügynökségekre vonatkozó irányelv”), másrészről pedig két, a versenyjog összefüggésében a vertikális megállapodásokra vonatkozó csoportmentességi rendelet (a jelenlegi GBER és a jelenlegi MVBER) segítségével,

| B. | mivel 1999-ben a Bizottság a jelenlegi GBER-ben külön kategóriát állapított meg azon vertikális megállapodások számára, amelyek megítélése szerint általában megfelelnek az EUMSz 101. cikke (3) bekezdésében meghatározott, a versenykorlátozó záradékok és gyakorlatok tilalma alóli kivételekkel szemben támasztott követelményeknek, |
| --- | --- |

B.

mivel 1999-ben a Bizottság a jelenlegi GBER-ben külön kategóriát állapított meg azon vertikális megállapodások számára, amelyek megítélése szerint általában megfelelnek az EUMSz 101. cikke (3) bekezdésében meghatározott, a versenykorlátozó záradékok és gyakorlatok tilalma alóli kivételekkel szemben támasztott követelményeknek,

| C. | mivel a gépjárműágazatra a nyolcvanas évek közepe óta sajátos versenyszabályozási keret vonatkozik, |
| --- | --- |

C.

mivel a gépjárműágazatra a nyolcvanas évek közepe óta sajátos versenyszabályozási keret vonatkozik,

| D. | mivel 2002-ben a Bizottság úgy vélte, hogy a gépjárműágazatot nem szabad az akkori GBER-rendszerbe illeszteni, mivel továbbra is speciális rendelkezésekre volt szükség a Bizottság által az ágazatban azonosított sajátos versenyjogi problémák, nevezetesen az európai személygépkocsi-piacon tapasztalható oligopóliumok kezelésére; mivel a Bizottság aggódott a gépkocsigyártók közötti verseny alacsony szintje miatt, |
| --- | --- |

D.

mivel 2002-ben a Bizottság úgy vélte, hogy a gépjárműágazatot nem szabad az akkori GBER-rendszerbe illeszteni, mivel továbbra is speciális rendelkezésekre volt szükség a Bizottság által az ágazatban azonosított sajátos versenyjogi problémák, nevezetesen az európai személygépkocsi-piacon tapasztalható oligopóliumok kezelésére; mivel a Bizottság aggódott a gépkocsigyártók közötti verseny alacsony szintje miatt,

| E. | mivel a Bizottság ezért úgy határozott, hogy a jelenlegi MVBER-ben szigorúbb szabályokat fogad el az ágazatra, különösen pedig a sajátos piaci részesedési küszöbértékekre, valamint a további szigorú korlátozásokra és feltételekre vonatkozólag, |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság ezért úgy határozott, hogy a jelenlegi MVBER-ben szigorúbb szabályokat fogad el az ágazatra, különösen pedig a sajátos piaci részesedési küszöbértékekre, valamint a további szigorú korlátozásokra és feltételekre vonatkozólag,

| F. | mivel a jelenlegi MVBER hatálya három különböző termék, a) az új gépjárművek (elsődleges piac), b) a gépjárműalkatrészek (értékesítés utáni piac) és a c) javítási és karbantartási szolgáltatások (értékesítés utáni piac) piacára terjed ki; mivel a gépjárművek fogalmába a személygépkocsik és a haszongépjárművek egyaránt beletartoznak, |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi MVBER hatálya három különböző termék, a) az új gépjárművek (elsődleges piac), b) a gépjárműalkatrészek (értékesítés utáni piac) és a c) javítási és karbantartási szolgáltatások (értékesítés utáni piac) piacára terjed ki; mivel a gépjárművek fogalmába a személygépkocsik és a haszongépjárművek egyaránt beletartoznak,

| G. | mivel a jelenlegi GBER és MVBER 2010. május 31-án hatályát veszti; mivel a Bizottság felülvizsgálati eljárást indított mindkét irányelvvel és kísérő iránymutatásaikkal kapcsolatban, |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi GBER és MVBER 2010. május 31-án hatályát veszti; mivel a Bizottság felülvizsgálati eljárást indított mindkét irányelvvel és kísérő iránymutatásaikkal kapcsolatban,

| H. | mivel a Bizottság ma úgy véli, hogy az új gépjárművek értékesítése tekintetében a piacokon jelentős verseny érvényesül, és hogy a piaci koncentráció szintje csökken; mivel a Bizottság szerint e piacokon a belépési korlátok is alacsonyak, és az agresszív árképzés következtében a kelet-ázsiai belépők száma gyorsan nő, |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság ma úgy véli, hogy az új gépjárművek értékesítése tekintetében a piacokon jelentős verseny érvényesül, és hogy a piaci koncentráció szintje csökken; mivel a Bizottság szerint e piacokon a belépési korlátok is alacsonyak, és az agresszív árképzés következtében a kelet-ázsiai belépők száma gyorsan nő,

| I. | mivel a Bizottság megjegyzi, hogy ennek eredményeképpen a személygépkocsik kiskereskedelmi ára csökken; mivel a Bizottság megjegyzi, hogy ezzel szemben a javítási és karbantartási szolgáltatások piacán a verseny még mindig igen korlátozott, és az árak nagyon magasak egyes alkatrészek esetében, |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság megjegyzi, hogy ennek eredményeképpen a személygépkocsik kiskereskedelmi ára csökken; mivel a Bizottság megjegyzi, hogy ezzel szemben a javítási és karbantartási szolgáltatások piacán a verseny még mindig igen korlátozott, és az árak nagyon magasak egyes alkatrészek esetében,

| J. | mivel a Bizottság javaslata szerint már nincs szükség külön csoportmentességre az új gépjárművek adás-vételének piacára (elsődleges piac) vonatkozólag, és mivel az elsődleges piacra egy hároméves meghosszabbítási időszak lejárta után az új GBER fog vonatkozni; mivel 2013. május 31-ig továbbra is a jelenlegi MVBER alkalmazandó az elsődleges piacra, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság javaslata szerint már nincs szükség külön csoportmentességre az új gépjárművek adás-vételének piacára (elsődleges piac) vonatkozólag, és mivel az elsődleges piacra egy hároméves meghosszabbítási időszak lejárta után az új GBER fog vonatkozni; mivel 2013. május 31-ig továbbra is a jelenlegi MVBER alkalmazandó az elsődleges piacra,

| K. | mivel a Bizottság egyedi értelmezési és alkalmazási iránymutatások elfogadását javasolja a gépjármű-ágazatra, az elsődleges piacra és az értékesítés utáni piacra vonatkozólag egyaránt, |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság egyedi értelmezési és alkalmazási iránymutatások elfogadását javasolja a gépjármű-ágazatra, az elsődleges piacra és az értékesítés utáni piacra vonatkozólag egyaránt,

| L. | mivel a kapcsolódó termékekre és szolgáltatásokra (gépjármű-alkatrészek, javítási és karbantartási szolgáltatások) vonatkozólag a Bizottság csoportmentességi rendelet, egy új MVBER elfogadását javasolja, |
| --- | --- |

L.

mivel a kapcsolódó termékekre és szolgáltatásokra (gépjármű-alkatrészek, javítási és karbantartási szolgáltatások) vonatkozólag a Bizottság csoportmentességi rendelet, egy új MVBER elfogadását javasolja,

| M. | mivel tagadhatatlan, hogy a gépjármű-kereskedelemmel és -javítással foglalkozó vállalkozások túlnyomó többsége komoly aggodalmának adott hangot a jelenlegi MVBER rövid távú meghosszabbításának ideiglenes felfüggesztésében rejlő kockázatok miatt, mivel az tovább rontaná a gyártók és a gépjárműipari értéklánc többi tagja közötti erőegyensúlyt, és abból csak kevés számú nagy gépjárműgyártónak származna haszna, |
| --- | --- |

M.

mivel tagadhatatlan, hogy a gépjármű-kereskedelemmel és -javítással foglalkozó vállalkozások túlnyomó többsége komoly aggodalmának adott hangot a jelenlegi MVBER rövid távú meghosszabbításának ideiglenes felfüggesztésében rejlő kockázatok miatt, mivel az tovább rontaná a gyártók és a gépjárműipari értéklánc többi tagja közötti erőegyensúlyt, és abból csak kevés számú nagy gépjárműgyártónak származna haszna,

| N. | mivel az autóalkatrész-piac, a szolgáltatási és javítási ágazat számos képviselője támogatását fejezte ki az új értékesítés utáni szabályok kapcsán, amelyek jelentős lépést jelentenek a jelenlegi MVBER-hez képest, |
| --- | --- |

N.

mivel az autóalkatrész-piac, a szolgáltatási és javítási ágazat számos képviselője támogatását fejezte ki az új értékesítés utáni szabályok kapcsán, amelyek jelentős lépést jelentenek a jelenlegi MVBER-hez képest,

| O. | mivel az elsődleges piac és az értékesítés utáni szolgáltatások piaca nem zárja ki kölcsönösen egymást és számos független kereskedő üzleti életképessége egyaránt függ a járművek rugalmas eladásától és javításától, |
| --- | --- |

O.

mivel az elsődleges piac és az értékesítés utáni szolgáltatások piaca nem zárja ki kölcsönösen egymást és számos független kereskedő üzleti életképessége egyaránt függ a járművek rugalmas eladásától és javításától,

| P. | mivel az EU jelenleg rendkívüli pénzügyi és gazdasági válságot él át, és magas a munkanélküliségi ráta; mivel az EU-nak ösztönöznie kell a versenyképes szociális piacgazdaságot és törekednie kell a szegénység csökkentésére; mivel az autóipar az európai ipar kulcsfontosságú ágazata, amely hozzájárul a foglalkoztatáshoz, az innovációhoz és az egész gazdaság versenyképességéhez; mivel az iparágat rendkívüli módon sújtotta a jelenlegi válság, és számos tagállam állami támogatásban részesítette, |
| --- | --- |

P.

mivel az EU jelenleg rendkívüli pénzügyi és gazdasági válságot él át, és magas a munkanélküliségi ráta; mivel az EU-nak ösztönöznie kell a versenyképes szociális piacgazdaságot és törekednie kell a szegénység csökkentésére; mivel az autóipar az európai ipar kulcsfontosságú ágazata, amely hozzájárul a foglalkoztatáshoz, az innovációhoz és az egész gazdaság versenyképességéhez; mivel az iparágat rendkívüli módon sújtotta a jelenlegi válság, és számos tagállam állami támogatásban részesítette,

| Q. | mivel a többmárkás értékesítésre vonatkozó szabályok az egyazon bemutatóteremben, egy létesítményen belül különböző bemutatótermekben vagy elkülönülő létesítményekben történő értékesítésre vonatkoznak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a többmárkás értékesítésre vonatkozó szabályok az egyazon bemutatóteremben, egy létesítményen belül különböző bemutatótermekben vagy elkülönülő létesítményekben történő értékesítésre vonatkoznak;

| 1. | üdvözli, hogy a Bizottság több nyilvános konzultációt is kezdeményezett a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet (MVBER) és az általános csoportmentességi rendelet (GBER) felülvizsgálatáról; nagyra értékeli, hogy a Bizottság benyújtott a Parlamentnek egy értékelő jelentést a jelenlegi MVBER alkalmazásáról; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Bizottság több nyilvános konzultációt is kezdeményezett a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet (MVBER) és az általános csoportmentességi rendelet (GBER) felülvizsgálatáról; nagyra értékeli, hogy a Bizottság benyújtott a Parlamentnek egy értékelő jelentést a jelenlegi MVBER alkalmazásáról;

| 2. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy nyitottság és az átláthatóság szellemében proaktívan működjön együtt a Parlamenttel, korai szakaszban tájékoztassa és küldje meg számára a jogalkotási, a jogalkotást előkészítő és a nem jogalkotási dokumentumokat, amint arra Almunia biztos úr biztosjelölti meghallgatása során ígéretet tett; |
| --- | --- |

2.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy nyitottság és az átláthatóság szellemében proaktívan működjön együtt a Parlamenttel, korai szakaszban tájékoztassa és küldje meg számára a jogalkotási, a jogalkotást előkészítő és a nem jogalkotási dokumentumokat, amint arra Almunia biztos úr biztosjelölti meghallgatása során ígéretet tett;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az ilyen hozzáállás lehetővé tenné, hogy a parlamenti képviselők alapos vitát folytassanak, és növelné a bizottsági döntés demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az ilyen hozzáállás lehetővé tenné, hogy a parlamenti képviselők alapos vitát folytassanak, és növelné a bizottsági döntés demokratikus legitimitását;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a végleges MVBER és GBER megalkotása átláthatóságának biztosítása érdekében egyértelműen nevezze meg, hogy az érdekelt felek mely hozzájárulásait kívánja beépíteni – ha van ilyen egyáltalán – a végleges rendeletbe; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy a végleges MVBER és GBER megalkotása átláthatóságának biztosítása érdekében egyértelműen nevezze meg, hogy az érdekelt felek mely hozzájárulásait kívánja beépíteni – ha van ilyen egyáltalán – a végleges rendeletbe;

| 5. | hangsúlyozza, hogy általános szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy az európai gépjárműipar – beleértve az autógyártókat és az alkatrészgyártókat is – fenntarthatóvá váljon, valamint hogy továbbra is gazdaságilag hatékony legyen, és a műszaki, környezetvédelmi és szociális innováció frontvonalában maradjon; hangsúlyozza, hogy a belső piacon és a harmadik országok viszonylatában is fontos a versenyjogi előírások és a szellemi tulajdonjogok közti összhang megtalálása; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy általános szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy az európai gépjárműipar – beleértve az autógyártókat és az alkatrészgyártókat is – fenntarthatóvá váljon, valamint hogy továbbra is gazdaságilag hatékony legyen, és a műszaki, környezetvédelmi és szociális innováció frontvonalában maradjon; hangsúlyozza, hogy a belső piacon és a harmadik országok viszonylatában is fontos a versenyjogi előírások és a szellemi tulajdonjogok közti összhang megtalálása;

| 6. | úgy véli, hogy az új MVBER-re a gépjárműágazatra vonatkozó jogszabályok integrált megközelítésének részeként kell tekinteni; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az új MVBER-re a gépjárműágazatra vonatkozó jogszabályok integrált megközelítésének részeként kell tekinteni;

| 7. | hangsúlyozza a jogbiztonság fontosságát; felhívja ezért a Bizottságot, hogy készítse el a gyakran feltett kérdések vagy egy tájékoztató kiadvány tervezetét, amelyben részletesen elmagyarázza a piaci szereplők számára az új jogszabályi keretet; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a jogbiztonság fontosságát; felhívja ezért a Bizottságot, hogy készítse el a gyakran feltett kérdések vagy egy tájékoztató kiadvány tervezetét, amelyben részletesen elmagyarázza a piaci szereplők számára az új jogszabályi keretet;

| 8. | hangsúlyozza, hogy egyrészt a gyártók, másrészt a kereskedők, a szolgáltatást végzők és az autóipari kínálati lánc más szereplői közti kapcsolatot alaposan elemezni kell, tekintettel a kereskedelmi partnerek eltérő gazdasági erejére; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy egyrészt a gyártók, másrészt a kereskedők, a szolgáltatást végzők és az autóipari kínálati lánc más szereplői közti kapcsolatot alaposan elemezni kell, tekintettel a kereskedelmi partnerek eltérő gazdasági erejére;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az autóipari kínálati lánc kis- és közepes méretű szereplői számára kedvező feltételeket kell biztosítani; hangsúlyozza egy szilárd szabályozási keret kialakításának jelentőségét, amely hatékonyan elejét veszi az erőfölénnyel való visszaélésnek és biztosítja, hogy nem nő a kkv-k függősége a nagy gyártóktól; emlékeztet a kkv-k jelentőségére a munkahelyteremtésben, különösen gazdasági válságok idején, valamint közeli beszerzési forrásként a lakosság igényeit még a ritkábban lakott területeken is kielégítő szerepükre; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az autóipari kínálati lánc kis- és közepes méretű szereplői számára kedvező feltételeket kell biztosítani; hangsúlyozza egy szilárd szabályozási keret kialakításának jelentőségét, amely hatékonyan elejét veszi az erőfölénnyel való visszaélésnek és biztosítja, hogy nem nő a kkv-k függősége a nagy gyártóktól; emlékeztet a kkv-k jelentőségére a munkahelyteremtésben, különösen gazdasági válságok idején, valamint közeli beszerzési forrásként a lakosság igényeit még a ritkábban lakott területeken is kielégítő szerepükre;

| 10. | nem támogatja a jelenlegi MVBER mentesítendő megállapodásokra vonatkozó egyes előírásainak törlését, nevezetesen a többmárkás értékesítésre vonatkozó szerződéses záradékra, a felmondásra, az időtartamra, a vitarendezésre, a peres eljárásokra és a hálózaton belüli üzletkötésekre vonatkozó feltételekét; emlékeztet, hogy az üzletkötések feltételeinek egyszerűsítése részét képezi a „Small Business Act” első alapelvének; felhívja a figyelmet, hogy az egymárkás értékesítés kötelezővé tétele korlátozhatja a fogyasztók választását és veszélybe sodorhatja a kereskedők gyártókkal szembeni függetlenségét; fél attól, hogy e záradékok a különböző nemzeti kötelmi jogok részévé fognak válni; |
| --- | --- |

10.

nem támogatja a jelenlegi MVBER mentesítendő megállapodásokra vonatkozó egyes előírásainak törlését, nevezetesen a többmárkás értékesítésre vonatkozó szerződéses záradékra, a felmondásra, az időtartamra, a vitarendezésre, a peres eljárásokra és a hálózaton belüli üzletkötésekre vonatkozó feltételekét; emlékeztet, hogy az üzletkötések feltételeinek egyszerűsítése részét képezi a „Small Business Act” első alapelvének; felhívja a figyelmet, hogy az egymárkás értékesítés kötelezővé tétele korlátozhatja a fogyasztók választását és veszélybe sodorhatja a kereskedők gyártókkal szembeni függetlenségét; fél attól, hogy e záradékok a különböző nemzeti kötelmi jogok részévé fognak válni;

| 11. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az értékesítők, beleértve a gépjárműágazat értékesítőit is, ugyanolyan szintű szerződéses védelemben részesüljenek az egész Unióban, mint amilyet jelenleg a kereskedelmi ügynökök élveznek; úgy véli, hogy ezt a 86/653/EGK irányelv módosításával lehetne elérni, részben kiterjesztve annak hatályát az értékesítési megállapodásokra is; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az értékesítők, beleértve a gépjárműágazat értékesítőit is, ugyanolyan szintű szerződéses védelemben részesüljenek az egész Unióban, mint amilyet jelenleg a kereskedelmi ügynökök élveznek; úgy véli, hogy ezt a 86/653/EGK irányelv módosításával lehetne elérni, részben kiterjesztve annak hatályát az értékesítési megállapodásokra is;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az egyének mobilitási szükségleteinek kielégítése érdekében – különösen gazdasági válságok esetén – fontos a tulajdonlás alternatíváját jelentő konkrét üzleti megoldások, például a lízing lehetővé tétele; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy az új MVBER-ben és GBER-ben határozza meg az ehhez szükséges feltételeket, például definiálja a végfelhasználó jelentését, lehetővé téve az ilyen üzleti alternatívák fejlődését és hozzájárulva egy egészségesen versengő gépjárműpiac kialakulásához; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az egyének mobilitási szükségleteinek kielégítése érdekében – különösen gazdasági válságok esetén – fontos a tulajdonlás alternatíváját jelentő konkrét üzleti megoldások, például a lízing lehetővé tétele; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy az új MVBER-ben és GBER-ben határozza meg az ehhez szükséges feltételeket, például definiálja a végfelhasználó jelentését, lehetővé téve az ilyen üzleti alternatívák fejlődését és hozzájárulva egy egészségesen versengő gépjárműpiac kialakulásához;

| 13. | nem támogatja a szerződött értékesítők és beszállítóik közötti kölcsönös kötelezettségeket meghatározó, nem kötelező jellegű magatartási kódexet, amely nem védi hatékonyan az értékesítők érdekeit a gyártókkal szemben; egy magatartási kódexnek tartalmaznia kell a megfelelő jogérvényesítési mechanizmusokat, nevezetesen a megfelelő jogorvoslati eljáráshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

13.

nem támogatja a szerződött értékesítők és beszállítóik közötti kölcsönös kötelezettségeket meghatározó, nem kötelező jellegű magatartási kódexet, amely nem védi hatékonyan az értékesítők érdekeit a gyártókkal szemben; egy magatartási kódexnek tartalmaznia kell a megfelelő jogérvényesítési mechanizmusokat, nevezetesen a megfelelő jogorvoslati eljáráshoz való hozzáférést;

| 14. | tart tőle, hogy e reform révén nem teljesülhet a Bizottság arra vonatkozó célkitűzése, hogy továbbra is támogassa a hatékony versenyt a gépjárművek kapcsolódó piacán a fogyasztók rendelkezésére álló választék és a független piaci szereplők számára biztosított piaci hozzáférés révén; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a gépjárművek kapcsolódó piacán uralkodó versenyfeltételek közvetlen hatással vannak a közbiztonságra is; |
| --- | --- |

14.

tart tőle, hogy e reform révén nem teljesülhet a Bizottság arra vonatkozó célkitűzése, hogy továbbra is támogassa a hatékony versenyt a gépjárművek kapcsolódó piacán a fogyasztók rendelkezésére álló választék és a független piaci szereplők számára biztosított piaci hozzáférés révén; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a gépjárművek kapcsolódó piacán uralkodó versenyfeltételek közvetlen hatással vannak a közbiztonságra is;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy tartsa fenn az alkatrészek vásárlására vonatkozó 30 %-os kötelező küszöbértéket, hogy az engedéllyel rendelkező javítóműhelyek az alkatrészeket ne csak a jármű gyártójától, hanem más forrásokból is beszerezhessék, elkerülve ezáltal a szinte kényszerjellegű beszerzésekhez való visszatérést, ami növelné az alkatrészek árát és ellehetetlenítené más alkatrész-beszállítók tevékenységét; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy tartsa fenn az alkatrészek vásárlására vonatkozó 30 %-os kötelező küszöbértéket, hogy az engedéllyel rendelkező javítóműhelyek az alkatrészeket ne csak a jármű gyártójától, hanem más forrásokból is beszerezhessék, elkerülve ezáltal a szinte kényszerjellegű beszerzésekhez való visszatérést, ami növelné az alkatrészek árát és ellehetetlenítené más alkatrész-beszállítók tevékenységét;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az európai fogyasztók és más végfelhasználók előtt nem állhat semmiféle akadály az autók versenyképes áron történő megvásárlása terén – nagy mennyiségek esetén sem –, tekintet nélkül a beszállító által választott értékesítési rendszerre, és lehetőségük kell legyen megválasztani, hogy hol és miként kívánják a javítást és karbantartást elvégeztetni; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az európai fogyasztók és más végfelhasználók előtt nem állhat semmiféle akadály az autók versenyképes áron történő megvásárlása terén – nagy mennyiségek esetén sem –, tekintet nélkül a beszállító által választott értékesítési rendszerre, és lehetőségük kell legyen megválasztani, hogy hol és miként kívánják a javítást és karbantartást elvégeztetni;

| 17. | emlékeztet ezzel kapcsolatban a Parlament környezetbarátabb járművekre vonatkozó ismételt felhívásaira és a Bizottság elnökének a gazdaság környezetbarátabbá tételére vonatkozó nyilatkozataira; úgy véli, hogy a többmárkás értékesítés és a javítási és karbantartási szolgáltatásokhoz való könnyű hozzáférés segít az alacsonyabb szennyezőanyag-kibocsátású járművekre vonatkozó célkitűzés elérésében, hiszen így vásárláskor könnyebben össze lehet hasonlítani a járműveket és megfelelően lehet azokat üzemeltetni; megismétli arra vonatkozó kérését, hogy tanulmányozzák a gépjárműágazat „zöld fellendítése” érdekében nyújtott állami támogatások hatékonysását; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet ezzel kapcsolatban a Parlament környezetbarátabb járművekre vonatkozó ismételt felhívásaira és a Bizottság elnökének a gazdaság környezetbarátabbá tételére vonatkozó nyilatkozataira; úgy véli, hogy a többmárkás értékesítés és a javítási és karbantartási szolgáltatásokhoz való könnyű hozzáférés segít az alacsonyabb szennyezőanyag-kibocsátású járművekre vonatkozó célkitűzés elérésében, hiszen így vásárláskor könnyebben össze lehet hasonlítani a járműveket és megfelelően lehet azokat üzemeltetni; megismétli arra vonatkozó kérését, hogy tanulmányozzák a gépjárműágazat „zöld fellendítése” érdekében nyújtott állami támogatások hatékonysását;

| 18. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság által a gépjárműágazat vonatkozásában javasolt iránymutatások nem kellően pontosak a független értékesítők rendelkezésére álló műszaki tájékoztatás ugyanolyan átfogó formában történő biztosítása tekintetében, mint azt 715/2007/EK és a 595/2009/EK rendelet előírja; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a technológia fejlődés figyelembe vételével frissítse a műszaki tájékoztatás definícióját és könnyen elérhető elektronikus formában biztosítsa a folyamatos hozzáférést a naprakész szolgáltatásokhoz és az alkatrészekre vonatkozó adatokhoz; |
| --- | --- |

18.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság által a gépjárműágazat vonatkozásában javasolt iránymutatások nem kellően pontosak a független értékesítők rendelkezésére álló műszaki tájékoztatás ugyanolyan átfogó formában történő biztosítása tekintetében, mint azt 715/2007/EK és a 595/2009/EK rendelet előírja; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a technológia fejlődés figyelembe vételével frissítse a műszaki tájékoztatás definícióját és könnyen elérhető elektronikus formában biztosítsa a folyamatos hozzáférést a naprakész szolgáltatásokhoz és az alkatrészekre vonatkozó adatokhoz;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy 2010. június 1-jétől kezdődően alkalmazza a kapcsolódó piacokra vonatkozó új szabályokat, függetlenül az új járművek értékesítésére vonatkozóan elfogadandó megoldásoktól; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy 2010. június 1-jétől kezdődően alkalmazza a kapcsolódó piacokra vonatkozó új szabályokat, függetlenül az új járművek értékesítésére vonatkozóan elfogadandó megoldásoktól;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a versenykorlátozó árukapcsolási magatartás új formáival, például egy jármű adott márkaszerviz-hálózaton belüli kizárólagos javításától vagy karbantartásától függő eladás utáni szolgáltatások valamennyi fajtájával; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a versenykorlátozó árukapcsolási magatartás új formáival, például egy jármű adott márkaszerviz-hálózaton belüli kizárólagos javításától vagy karbantartásától függő eladás utáni szolgáltatások valamennyi fajtájával;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze a gépjárműágazat új jogi keretének működését; sürgeti a Bizottságot, hogy a meghosszabbítási időszak vége előtt alaposan tanulmányozza a gépjárművek elsődleges piacán uralkodó versenyfeltételeket, és fordítson kiemelt figyelmet egyes olyan szerződéses záradékok hatásaira, mint a többmárkás értékesítés, az alkatrészekre vonatkozó üzletkötések és küszöbök, valamint a javasolt magatartási kódex rendelkezéseire; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy hagyjon nyitva valamennyi szabályozási lehetőséget és tegye meg a szükséges lépéseket, beleértve a MVBER egy részének újabb meghosszabbítását és a GBER felülvizsgálatát is, amennyiben bebizonyosodik, hogy a versenyfeltételek jelentősen romlottak, különösen az elsődleges piacon; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze a gépjárműágazat új jogi keretének működését; sürgeti a Bizottságot, hogy a meghosszabbítási időszak vége előtt alaposan tanulmányozza a gépjárművek elsődleges piacán uralkodó versenyfeltételeket, és fordítson kiemelt figyelmet egyes olyan szerződéses záradékok hatásaira, mint a többmárkás értékesítés, az alkatrészekre vonatkozó üzletkötések és küszöbök, valamint a javasolt magatartási kódex rendelkezéseire; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy hagyjon nyitva valamennyi szabályozási lehetőséget és tegye meg a szükséges lépéseket, beleértve a MVBER egy részének újabb meghosszabbítását és a GBER felülvizsgálatát is, amennyiben bebizonyosodik, hogy a versenyfeltételek jelentősen romlottak, különösen az elsődleges piacon;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak tájékoztatnia kell a Parlamentet az új jogi keret minden, piaci vizsgálatai eredményeképpen tervezett módosításáról, és az ilyen döntések meghozatala előtt időben konzultálnia kell a Parlamenttel; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak tájékoztatnia kell a Parlamentet az új jogi keret minden, piaci vizsgálatai eredményeképpen tervezett módosításáról, és az ilyen döntések meghozatala előtt időben konzultálnia kell a Parlamenttel;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL 36, 1965.3.6., 533. o.

(2)  HL L 382., 1986.12.31., 17. o.

(3)  HL L 336., 1999.12.29., 21. o.

(4)  HL L 203., 2002.8.1., 30. o.

(5)  HL L 171., 2007.6.29., 1. o.

(6)  HL L 188., 2009.7.18., 1. o.

(7)  HL C 291., 2000.10.13., 1. o.

(8)  HL C 101., 2004.4.27., 97. o.

(9)  HL C 187. E, 2003.8.7., 149. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0007.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0186.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0050.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/95

---

2010. május 6., csütörtökBizottsági közlemény: „Fellépés a rák ellen: európai partnerség”

P7_TA(2010)0152

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményről (2009/2103(INI))

2011/C 81 E/19

Az Európai Parlament,

tekintettel a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményre (COM(2009)0291),

tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

tekintettel az „Együtt az egészségért: stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (2),

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

tekintettel a rák jelentette európai teher csökkentéséről szóló, 2008. június 10-én elfogadott tanácsi következtetésekre (4),

tekintettel a rákszűrésről szóló, 2003. december 2-i 2003/878/EK tanácsi ajánlásra (5),

tekintettel a rák megfékezését célzó átfogó stratégia szükségességéről szóló, 2007. október 11-i nyilatkozatára (6),

tekintettel a kibővített Európai Unióban a rák elleni küzdelemről szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (7),

tekintettel a kibővített Európai Unióban a mellrákról szóló, 2006. október 25-i állásfoglalására (8),

tekintettel az Európai Unióban a mellrákról szóló, 2003. június 5-i állásfoglalására (9),

tekintettel a közegészségügyi cselekvési program (1996–2000) keretében egy rák elleni intézkedési program elfogadásáról szóló, 1996. március 29-i 646/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (10),

tekintettel a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének elfogadásáról szóló, 2004. június 2-i 2004/513/EK tanácsi határozatra (11),

tekintettel az Európai Rákellenes Kódex harmadik változatára,

-tekintettel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) által készített, „World Cancer Report 2008” (Rákbetegség a világban 2008-ban) című jelentésre,

tekintettel a hepatitis C-ről szóló európai parlamenti nyilatkozatra (12),

tekintettel az Európai Parlamenti Képviselők a Rák Ellen (MAC) elnevezésű pártközi érdekcsoport tevékenységére és következtetéseire,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 184. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikkére (13),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0121/2010),

| A. | mivel a rákos megbetegedések száma az orvostudomány fejlődése ellenére világszerte járványszerűen növekszik, |
| --- | --- |

A.

mivel a rákos megbetegedések száma az orvostudomány fejlődése ellenére világszerte járványszerűen növekszik,

| B. | mivel egyes tagállamok dohányzás elleni politikáikkal, valamint a másodlagos megelőzés és bizonyos típusú rákos megbetegedésekre irányuló kezelések hatékonyságának növelésével eredményeket értek el a rákos megbetegedések visszaszorítása terén (14), |
| --- | --- |

B.

mivel egyes tagállamok dohányzás elleni politikáikkal, valamint a másodlagos megelőzés és bizonyos típusú rákos megbetegedésekre irányuló kezelések hatékonyságának növelésével eredményeket értek el a rákos megbetegedések visszaszorítása terén (14),

| C. | mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint a rák világszerte az egyik fő halálozási ok, és a 2004-ben történt halálesetek mintegy 13 %-át rák idézte elő, |
| --- | --- |

C.

mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint a rák világszerte az egyik fő halálozási ok, és a 2004-ben történt halálesetek mintegy 13 %-át rák idézte elő,

| D. | mivel 2006-ban a rák volt a második leggyakoribb halálozási ok, és tíz nőből kettő, tíz férfiból pedig három halálát rák okozta, ami azt jelenti, hogy évente körülbelül 3,2 millió uniós polgárnál diagnosztizálnak rákot; mivel halálozáshoz a legtöbb esetben a tüdőrák, a végbélrák és a mellrák vezet, |
| --- | --- |

D.

mivel 2006-ban a rák volt a második leggyakoribb halálozási ok, és tíz nőből kettő, tíz férfiból pedig három halálát rák okozta, ami azt jelenti, hogy évente körülbelül 3,2 millió uniós polgárnál diagnosztizálnak rákot; mivel halálozáshoz a legtöbb esetben a tüdőrák, a végbélrák és a mellrák vezet,

| E. | mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) becslései szerint minden harmadik európainál állapítanak meg rákot élete során, és ez a betegség okozza minden negyedik európai halálát, |
| --- | --- |

E.

mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (IARC) becslései szerint minden harmadik európainál állapítanak meg rákot élete során, és ez a betegség okozza minden negyedik európai halálát,

| F. | mivel az előrejelzések szerint 2010-ben 3 millió európainál alakul ki rák, és várhatóan közel 2 millió személy hal meg rákban, előrejelzések szerint pedig 2020-ban 3,4 millió európai lesz rákbeteg, és a betegség több mint 2,1 millió személy halálát okozza majd, |
| --- | --- |

F.

mivel az előrejelzések szerint 2010-ben 3 millió európainál alakul ki rák, és várhatóan közel 2 millió személy hal meg rákban, előrejelzések szerint pedig 2020-ban 3,4 millió európai lesz rákbeteg, és a betegség több mint 2,1 millió személy halálát okozza majd,

| G. | mivel a leggyakrabban kialakuló rákbetegségek eltérőek a nőknél és a férfiaknál, és a nőket leginkább az emlőrák, a méhnyakrák, a méhnyálkahártyarák, a petevezetékrák, a petefészekrák és a vaginarák veszélyezteti, de hasonló gyakorisággal fordul elő gyomor- és végbélrák is; mivel a – fiatalabb nőket is veszélyeztető – emlőrák gyakorisága számos európai országban nő, és az EU-ban évente 275 000 ezer nőnél alakul ki emlőrák, |
| --- | --- |

G.

mivel a leggyakrabban kialakuló rákbetegségek eltérőek a nőknél és a férfiaknál, és a nőket leginkább az emlőrák, a méhnyakrák, a méhnyálkahártyarák, a petevezetékrák, a petefészekrák és a vaginarák veszélyezteti, de hasonló gyakorisággal fordul elő gyomor- és végbélrák is; mivel a – fiatalabb nőket is veszélyeztető – emlőrák gyakorisága számos európai országban nő, és az EU-ban évente 275 000 ezer nőnél alakul ki emlőrák,

| H. | mivel a rák elleni küzdelmet az egészségpolitikai stratégia elengedhetetlen részének kell tekinteni, |
| --- | --- |

H.

mivel a rák elleni küzdelmet az egészségpolitikai stratégia elengedhetetlen részének kell tekinteni,

| I. | mivel a korai felismeréssel és kezeléssel a daganattípusok 30 %-a megelőzhető és a következmények mérsékelhetők, miközben a nőket érintő, nemzeti szintű szűrőprogramok hatékonysága tagállamonként változó, és függ a női lakosság lefedettségétől, a mammográfiához való hozzáférésüktől és annak minőségétől, a kezeléstől és egyéb tényezőktől, |
| --- | --- |

I.

mivel a korai felismeréssel és kezeléssel a daganattípusok 30 %-a megelőzhető és a következmények mérsékelhetők, miközben a nőket érintő, nemzeti szintű szűrőprogramok hatékonysága tagállamonként változó, és függ a női lakosság lefedettségétől, a mammográfiához való hozzáférésüktől és annak minőségétől, a kezeléstől és egyéb tényezőktől,

| J. | mivel a fiatalok körében vezető halálozási oknak számító gyermekkori rák esetében eredményes kezeléssel elérhető a 80 %-os túlélési arány, |
| --- | --- |

J.

mivel a fiatalok körében vezető halálozási oknak számító gyermekkori rák esetében eredményes kezeléssel elérhető a 80 %-os túlélési arány,

| K. | mivel a megelőzés magába foglalja mind a kialakulás elsődleges megelőzését, mind pedig a szűrések és a korai felismerés révén történő másodlagos megelőzést, |
| --- | --- |

K.

mivel a megelőzés magába foglalja mind a kialakulás elsődleges megelőzését, mind pedig a szűrések és a korai felismerés révén történő másodlagos megelőzést,

| L. | mivel a hatékony elsődleges megelőzés – a lakosság bevonása és az egészséges életformák ösztönzésére szolgáló intézkedések révén – nagymértékben hozzájárulhat az egészségi állapot javulásához, |
| --- | --- |

L.

mivel a hatékony elsődleges megelőzés – a lakosság bevonása és az egészséges életformák ösztönzésére szolgáló intézkedések révén – nagymértékben hozzájárulhat az egészségi állapot javulásához,

| M. | mivel a megelőzés – a szűrések és a korai felismerés révén történő másodlagos megelőzés mellett – magába foglalja a kialakulás elsődleges megelőzését, amely elérhető azáltal, hogy csökkentjük a lakosság rákkeltő szennyező anyagoknak való kitettségét, |
| --- | --- |

M.

mivel a megelőzés – a szűrések és a korai felismerés révén történő másodlagos megelőzés mellett – magába foglalja a kialakulás elsődleges megelőzését, amely elérhető azáltal, hogy csökkentjük a lakosság rákkeltő szennyező anyagoknak való kitettségét,

| N. | mivel a méhnyakrák (amely a mellrák után a második leggyakoribb daganattípus a nők körében) megelőzhető megfelelő kezeléssel, mint például a rákkeltő vírusok elleni megelőző oltással, |
| --- | --- |

N.

mivel a méhnyakrák (amely a mellrák után a második leggyakoribb daganattípus a nők körében) megelőzhető megfelelő kezeléssel, mint például a rákkeltő vírusok elleni megelőző oltással,

| O. | mivel a rákot több szakaszban, számos tényező idézi elő, és ezért olyan új rákmegelőzési modellre van szükség, amely a genetikai, életviteli, foglalkozási és környezeti tényezőket egyenlő mértékben, a különféle tényezők tényleges együttes hatásait tükröző módon veszi figyelembe ahelyett, hogy elszigetelt okokra összpontosítana, |
| --- | --- |

O.

mivel a rákot több szakaszban, számos tényező idézi elő, és ezért olyan új rákmegelőzési modellre van szükség, amely a genetikai, életviteli, foglalkozási és környezeti tényezőket egyenlő mértékben, a különféle tényezők tényleges együttes hatásait tükröző módon veszi figyelembe ahelyett, hogy elszigetelt okokra összpontosítana,

| P. | mivel a környezeti tényezők közé nemcsak a környezeti dohányfüst, a sugárzás és a túlzott mértékű UV-kitettség tartozik, hanem az élelmiszerekben, a levegőben, a talajban és a vízben megtalálható vegyi szennyező anyagoknak való kitettség is, ami többek között bizonyos ipari eljárások és mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazásával vagy az ilyen anyagok építési termékekben és fogyasztási cikkekben való megjelenésével magyarázható, |
| --- | --- |

P.

mivel a környezeti tényezők közé nemcsak a környezeti dohányfüst, a sugárzás és a túlzott mértékű UV-kitettség tartozik, hanem az élelmiszerekben, a levegőben, a talajban és a vízben megtalálható vegyi szennyező anyagoknak való kitettség is, ami többek között bizonyos ipari eljárások és mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazásával vagy az ilyen anyagok építési termékekben és fogyasztási cikkekben való megjelenésével magyarázható,

| Q. | mivel a betegség főként a belélegzett, megevett vagy megivott anyagokban lévő, vagy olyan rákkeltő anyagoknak való egyedi kitettség következtében alakul ki, amelyeknek személyes vagy munkahelyi környezetünkben ki vagyunk téve; mivel a személyes szokások, mint például a dohányzás, a táplálkozási és mozgási szokások, valamint a munkahelyi és környezeti feltételek óriási szerepet játszhatnak a rák kialakulásában, |
| --- | --- |

Q.

mivel a betegség főként a belélegzett, megevett vagy megivott anyagokban lévő, vagy olyan rákkeltő anyagoknak való egyedi kitettség következtében alakul ki, amelyeknek személyes vagy munkahelyi környezetünkben ki vagyunk téve; mivel a személyes szokások, mint például a dohányzás, a táplálkozási és mozgási szokások, valamint a munkahelyi és környezeti feltételek óriási szerepet játszhatnak a rák kialakulásában,

| R. | mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint éves szinten a rákos halálesetek számának 8 %-át a rákkeltő anyagoknak való munkahelyi kitettség okozza; mivel az ilyen jellegű kitettség megelőzhető lenne a rákkeltő anyagok kevésbé káros anyagokkal történő helyettesítésével, |
| --- | --- |

R.

mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint éves szinten a rákos halálesetek számának 8 %-át a rákkeltő anyagoknak való munkahelyi kitettség okozza; mivel az ilyen jellegű kitettség megelőzhető lenne a rákkeltő anyagok kevésbé káros anyagokkal történő helyettesítésével,

| S. | mivel egyes olyan rákos megbetegedések előforulásának gyors ütemű növekedése, mint a hererák és a non-Hodgkin-limfóma, valamint Európában az elmúlt 20 évben a gyermekkori rákos megbetegedések előfordulásának évi 1 %-os növekedése a WHO szerint azt jelzi, hogy környezeti tényezők is szerepet játszanak, |
| --- | --- |

S.

mivel egyes olyan rákos megbetegedések előforulásának gyors ütemű növekedése, mint a hererák és a non-Hodgkin-limfóma, valamint Európában az elmúlt 20 évben a gyermekkori rákos megbetegedések előfordulásának évi 1 %-os növekedése a WHO szerint azt jelzi, hogy környezeti tényezők is szerepet játszanak,

| T. | mivel a betegség korai felismerését célzó hatékony másodlagos megelőzés is jelentősen hozzájárulhat az egészségmegőrzéshez és az egészségi állapot javulásához; mivel a becslések szerint a méhnyakrák-szűrésnek a teljes lakosság körében történő végrehajtásával az elvesztett életévek számát több mint 94 %-kal lehetne csökkenteni, és minden 152 citológiai kenetvizsgálattal (PAP-teszt) egy életévet lehetne nyerni, |
| --- | --- |

T.

mivel a betegség korai felismerését célzó hatékony másodlagos megelőzés is jelentősen hozzájárulhat az egészségmegőrzéshez és az egészségi állapot javulásához; mivel a becslések szerint a méhnyakrák-szűrésnek a teljes lakosság körében történő végrehajtásával az elvesztett életévek számát több mint 94 %-kal lehetne csökkenteni, és minden 152 citológiai kenetvizsgálattal (PAP-teszt) egy életévet lehetne nyerni,

| U. | mivel az endokrin zavarokat okozó vegyi anyagok fontos szerepet játszhatnak a rák kialakulásában, például a mellrák vagy a hererák esetében, és ezért egyedi fellépést igényelnek, |
| --- | --- |

U.

mivel az endokrin zavarokat okozó vegyi anyagok fontos szerepet játszhatnak a rák kialakulásában, például a mellrák vagy a hererák esetében, és ezért egyedi fellépést igényelnek,

| V. | mivel az európai egészségügyi rendszerek hosszú távú fenntarthatóságuk tekintetében komoly kihívásokkal néznek szembe, melyek közül az első a népesség elöregedésének a munkaerő-piaci követelményekre és az egészségügyi kiadásokra kifejtett hatása; ezenfelül az új technológiák – bár jelentős előnyöket hordoznak – megfelelően képzett személyzetet igényelnek, és esetleg megnövekedett kiadásokat vonnak maguk után, |
| --- | --- |

V.

mivel az európai egészségügyi rendszerek hosszú távú fenntarthatóságuk tekintetében komoly kihívásokkal néznek szembe, melyek közül az első a népesség elöregedésének a munkaerő-piaci követelményekre és az egészségügyi kiadásokra kifejtett hatása; ezenfelül az új technológiák – bár jelentős előnyöket hordoznak – megfelelően képzett személyzetet igényelnek, és esetleg megnövekedett kiadásokat vonnak maguk után,

| W. | mivel egyes rákfajták – mint például a méhnyakrák – előfordulása jelentősen magasabb egyes migráns populációk nőtagjai körében, és ezért biztosítani kell, hogy a megelőzésre és a korai felismerésre irányuló programok e magas kockázatú csoportokra összpontosítsanak, valamint hogy e programok elérhetők legyenek számukra, |
| --- | --- |

W.

mivel egyes rákfajták – mint például a méhnyakrák – előfordulása jelentősen magasabb egyes migráns populációk nőtagjai körében, és ezért biztosítani kell, hogy a megelőzésre és a korai felismerésre irányuló programok e magas kockázatú csoportokra összpontosítsanak, valamint hogy e programok elérhetők legyenek számukra,

| X. | mivel az Unió elöregedő népessége az egyik oka a rák jelentette teher egész Unióban tapasztalt növekedésének, és hogy a rákos megbetegedések gyakoriságának növekedése további nyomás alá helyezi az államháztartást és a magángazdaság termelékenységét, ezért a rákhoz kapcsolódó egészségügyi mutatók javulása a hosszú távú gazdasági mutatók javulásához is hozzájárul, |
| --- | --- |

X.

mivel az Unió elöregedő népessége az egyik oka a rák jelentette teher egész Unióban tapasztalt növekedésének, és hogy a rákos megbetegedések gyakoriságának növekedése további nyomás alá helyezi az államháztartást és a magángazdaság termelékenységét, ezért a rákhoz kapcsolódó egészségügyi mutatók javulása a hosszú távú gazdasági mutatók javulásához is hozzájárul,

| Y. | mivel a rák előfordulása összefügg a növekvő életkorral és szoros kapcsolatban áll az időskorral, a lakosság elöregedésével a rákos megbetegedések eseteinek száma is növekedni fog; ez a tendencia főként az idősebb nők körében fog megnyilvánulni, mivel a nőknek még mindig magasabb a várható élettartamuk, mint a férfiaknak, ezért biztosítani kell, hogy a megelőzésre és a korai felismerésre irányuló programok ne csak a középkorú nők számára legyenek hozzáférhetők, hanem az idősebb és a legidősebb nők számára is, |
| --- | --- |

Y.

mivel a rák előfordulása összefügg a növekvő életkorral és szoros kapcsolatban áll az időskorral, a lakosság elöregedésével a rákos megbetegedések eseteinek száma is növekedni fog; ez a tendencia főként az idősebb nők körében fog megnyilvánulni, mivel a nőknek még mindig magasabb a várható élettartamuk, mint a férfiaknak, ezért biztosítani kell, hogy a megelőzésre és a korai felismerésre irányuló programok ne csak a középkorú nők számára legyenek hozzáférhetők, hanem az idősebb és a legidősebb nők számára is,

| Z. | mivel a Lisszaboni Szerződésben az Európai Unió és a tagállamok között megosztott hatáskör kiterjed a közegészségügyi kérdésekkel kapcsolatos közös egészségmegóvó vonatkozásokra is, amilyen például a testi és szellemi egészség védelme, |
| --- | --- |

Z.

mivel a Lisszaboni Szerződésben az Európai Unió és a tagállamok között megosztott hatáskör kiterjed a közegészségügyi kérdésekkel kapcsolatos közös egészségmegóvó vonatkozásokra is, amilyen például a testi és szellemi egészség védelme,

| AA. | mivel a rákban elhunytak aránya magasabb az új tagállamokban, mint a 15 régebbi tagállam területén, |
| --- | --- |

AA.

mivel a rákban elhunytak aránya magasabb az új tagállamokban, mint a 15 régebbi tagállam területén,

| AB. | mivel a WHO becslései szerint az összes rákos megbetegedés legalább egyharmada megelőzhető, és hosszú távon a megelőzés a rák visszaszorításának leginkább költséghatékony stratégiája, és a becslések szerint a fő kockázati tényezők, mint például a dohányzás, a túlsúlyosság, az elégtelen gyümölcs- és zöldségfogyasztás, a mozgáshiány és az alkoholfogyasztás megváltoztatásával vagy elkerülésével, illetve fertőző anyagok, egyes vegyi anyagok és az ionsugárzás elkerülésével a rák megelőzhető, |
| --- | --- |

AB.

mivel a WHO becslései szerint az összes rákos megbetegedés legalább egyharmada megelőzhető, és hosszú távon a megelőzés a rák visszaszorításának leginkább költséghatékony stratégiája, és a becslések szerint a fő kockázati tényezők, mint például a dohányzás, a túlsúlyosság, az elégtelen gyümölcs- és zöldségfogyasztás, a mozgáshiány és az alkoholfogyasztás megváltoztatásával vagy elkerülésével, illetve fertőző anyagok, egyes vegyi anyagok és az ionsugárzás elkerülésével a rák megelőzhető,

| AC. | mivel a nem megfelelő táplálkozás, a mozgásszegény életmód, az elhízás, a dohányzás és az alkohol más krónikus megbetegedések – mint például a szív- és érrendszeri betegségek, a II. típusú cukorbetegség, a légzőszervi megbetegedések – tekintetében is közös kockázati tényezők, és ezért a rákmegelőzésre irányuló programokat integrált krónikus betegségmegelőző programok keretében kell folytatni, |
| --- | --- |

AC.

mivel a nem megfelelő táplálkozás, a mozgásszegény életmód, az elhízás, a dohányzás és az alkohol más krónikus megbetegedések – mint például a szív- és érrendszeri betegségek, a II. típusú cukorbetegség, a légzőszervi megbetegedések – tekintetében is közös kockázati tényezők, és ezért a rákmegelőzésre irányuló programokat integrált krónikus betegségmegelőző programok keretében kell folytatni,

| AD. | mivel a szakértők már 1987-ben kidolgozták az Európai Rákellenes Kódexet mint a megelőzés tudományos bizonyítékokon alapuló eszközét, |
| --- | --- |

AD.

mivel a szakértők már 1987-ben kidolgozták az Európai Rákellenes Kódexet mint a megelőzés tudományos bizonyítékokon alapuló eszközét,

| AE. | mivel Európában a legtöbb rákos megbetegedést követő ötéves túlélési arány tekintetében tapasztalható eltéréseket részben a kezelő intézmények minősége, a rákszűrés, a legjobb gyakorlatokra és az elért eredményekre épülő iránymutatások, a sugárterápiás berendezések, valamint a rákellenes gyógyszerekhez való hozzáférés tekintetében fennálló megdöbbentő és elfogadhatatlan különbségek okozzák, |
| --- | --- |

AE.

mivel Európában a legtöbb rákos megbetegedést követő ötéves túlélési arány tekintetében tapasztalható eltéréseket részben a kezelő intézmények minősége, a rákszűrés, a legjobb gyakorlatokra és az elért eredményekre épülő iránymutatások, a sugárterápiás berendezések, valamint a rákellenes gyógyszerekhez való hozzáférés tekintetében fennálló megdöbbentő és elfogadhatatlan különbségek okozzák,

| AF. | mivel az egészség terén továbbra is nagyok az egyenlőtlenségek az Európai Unióban, és mivel a hátrányos helyzetű közösségeket – forrásokhoz, információhoz és szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférésük eredményeként – jobban fenyegetik káros egészségügyi következmények, mint a magasabb gazdasági-társadalmi körülmények között élőket, |
| --- | --- |

AF.

mivel az egészség terén továbbra is nagyok az egyenlőtlenségek az Európai Unióban, és mivel a hátrányos helyzetű közösségeket – forrásokhoz, információhoz és szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférésük eredményeként – jobban fenyegetik káros egészségügyi következmények, mint a magasabb gazdasági-társadalmi körülmények között élőket,

| AG. | mivel a rák előfordulása csökkenthető és visszaszorítható a rákos megbetegedések korai felismerésére és a rákos betegek kezelésére szolgáló, tudományos bizonyítékokon alapuló stratégiák megvalósításával, |
| --- | --- |

AG.

mivel a rák előfordulása csökkenthető és visszaszorítható a rákos megbetegedések korai felismerésére és a rákos betegek kezelésére szolgáló, tudományos bizonyítékokon alapuló stratégiák megvalósításával,

| AH. | mivel a becslések szerint az Unióban az összes halálos kimenetelű rákos megbetegedés 25 %-a összefüggésben van a dohányzással; mivel világszerte a tüdőrák miatti halálesetek 80–90 %-át a dohányzás okozza; mivel a dohányzás egyre gyakoribb a fiatal lányok körében, ami növeli a jövőben a nőknél kialakuló tüdőrák kockázatát, |
| --- | --- |

AH.

mivel a becslések szerint az Unióban az összes halálos kimenetelű rákos megbetegedés 25 %-a összefüggésben van a dohányzással; mivel világszerte a tüdőrák miatti halálesetek 80–90 %-át a dohányzás okozza; mivel a dohányzás egyre gyakoribb a fiatal lányok körében, ami növeli a jövőben a nőknél kialakuló tüdőrák kockázatát,

| AI. | mivel az elmúlt 20 évben a májrákos esetek előfordulása több mint kétszeresére nőtt, és 2006-ban az EU 27 tagállamában 50 300 új rákos eset fordult elő, és a betegség 45 771 személy halálát okozta, és mivel – a túlsúlyon és az alkoholfogyasztáson felül – a primer májrákos esetek 75–85 %-a a hepatitis B vagy C vírus okozta krónikus májgyulladásnak tudható be, |
| --- | --- |

AI.

mivel az elmúlt 20 évben a májrákos esetek előfordulása több mint kétszeresére nőtt, és 2006-ban az EU 27 tagállamában 50 300 új rákos eset fordult elő, és a betegség 45 771 személy halálát okozta, és mivel – a túlsúlyon és az alkoholfogyasztáson felül – a primer májrákos esetek 75–85 %-a a hepatitis B vagy C vírus okozta krónikus májgyulladásnak tudható be,

| AJ. | mivel közismert, hogy az életmód, különösen a táplálkozási szokások befolyásolják a daganatnövekedést, és ezért a megfelelő tápláltsági állapot megőrzése hozzájárul a túléléshez (legalábbis bizonyos daganattípusok esetében) és a daganatos betegek életminőségéhez, |
| --- | --- |

AJ.

mivel közismert, hogy az életmód, különösen a táplálkozási szokások befolyásolják a daganatnövekedést, és ezért a megfelelő tápláltsági állapot megőrzése hozzájárul a túléléshez (legalábbis bizonyos daganattípusok esetében) és a daganatos betegek életminőségéhez,

| AK. | mivel egészségesebb életmód követésével elkerülhetők a rák bizonyos fajtái és javítható az általános egészségi állapot, és mivel a rákbetegségek gyógyíthatók vagy a gyógyulási kilátások nagymértékben növelhetők, ha azokat korai stádiumban felismerik, |
| --- | --- |

AK.

mivel egészségesebb életmód követésével elkerülhetők a rák bizonyos fajtái és javítható az általános egészségi állapot, és mivel a rákbetegségek gyógyíthatók vagy a gyógyulási kilátások nagymértékben növelhetők, ha azokat korai stádiumban felismerik,

| AL. | mivel a rák kialakulása szorosan összefügg a szociális és gazdasági státusszal is, és a rák kialakulását befolyásoló kockázati tényezők gyakorisága a legkevésbé iskolázott csoportokban a legnagyobb; ezen túlmenően az alacsony társadalmi-gazdasági rétegekbe tartozó betegek körében következetesen alacsonyabb a túlélési arány, mint a magasabb rétegekbe tartozók körében, |
| --- | --- |

AL.

mivel a rák kialakulása szorosan összefügg a szociális és gazdasági státusszal is, és a rák kialakulását befolyásoló kockázati tényezők gyakorisága a legkevésbé iskolázott csoportokban a legnagyobb; ezen túlmenően az alacsony társadalmi-gazdasági rétegekbe tartozó betegek körében következetesen alacsonyabb a túlélési arány, mint a magasabb rétegekbe tartozók körében,

| AM. | mivel a rák visszaszorítását célul kitűző, megfelelően megtervezett, megfelelően irányított nemzeti program – függetlenül attól, hogy az adott ország forrásai mennyire korlátozottak – csökkenti a rákos megbetegedések és halálozások számát – egyes esetekben több mint 70 %-kal–, és javítja a rákbetegek életminőségét, |
| --- | --- |

AM.

mivel a rák visszaszorítását célul kitűző, megfelelően megtervezett, megfelelően irányított nemzeti program – függetlenül attól, hogy az adott ország forrásai mennyire korlátozottak – csökkenti a rákos megbetegedések és halálozások számát – egyes esetekben több mint 70 %-kal–, és javítja a rákbetegek életminőségét,

| AN. | mivel a rákmegelőző tervek kidolgozása, végrehajtása és minősége terén óriási eltérések vannak a tagállamok körében, |
| --- | --- |

AN.

mivel a rákmegelőző tervek kidolgozása, végrehajtása és minősége terén óriási eltérések vannak a tagállamok körében,

| AO. | mivel az eredményes, népesség-alapú, az európai iránymutatásoknak (amennyiben ilyenek már léteznek) megfelelően működtetett szűrővizsgálati programok országos szintű végrehajtása jelentősen javítja a rákszűrés, a diagnosztika, a terápiás szolgáltatások minőségét és hozzáférhetőségét, és így a rákos megbetegedések visszaszorítása terén elért eredményeket is, |
| --- | --- |

AO.

mivel az eredményes, népesség-alapú, az európai iránymutatásoknak (amennyiben ilyenek már léteznek) megfelelően működtetett szűrővizsgálati programok országos szintű végrehajtása jelentősen javítja a rákszűrés, a diagnosztika, a terápiás szolgáltatások minőségét és hozzáférhetőségét, és így a rákos megbetegedések visszaszorítása terén elért eredményeket is,

| AP. | mivel a rákszűrés, a korai felismerés és az utánkövetés tekintetében jelenleg számottevő minőségi különbségek figyelhetők meg az EU-n belül; mivel e különbségek különösen a korai felismerést szolgáló eljárások alkalmazásával függnek össze, amelyekkel kiszámítható költségek mellett, költséghatékonyan mérsékelhetők a rák hatásai, |
| --- | --- |

AP.

mivel a rákszűrés, a korai felismerés és az utánkövetés tekintetében jelenleg számottevő minőségi különbségek figyelhetők meg az EU-n belül; mivel e különbségek különösen a korai felismerést szolgáló eljárások alkalmazásával függnek össze, amelyekkel kiszámítható költségek mellett, költséghatékonyan mérsékelhetők a rák hatásai,

| AQ. | mivel a nemzeti rákregiszterek minden tagállamban alapvető fontosságúak a rákra vonatkozó összehasonlítható adatok biztosítása szempontjából, |
| --- | --- |

AQ.

mivel a nemzeti rákregiszterek minden tagállamban alapvető fontosságúak a rákra vonatkozó összehasonlítható adatok biztosítása szempontjából,

| AR. | mivel az intézményközi együttműködés fokozhatja közös erőfeszítéseink hatékonyságát, |
| --- | --- |

AR.

mivel az intézményközi együttműködés fokozhatja közös erőfeszítéseink hatékonyságát,

| AS. | mivel az onkológiát nem minden tagállamban ismerik el orvosi szakterületként, és mivel biztosítani kell az orvosi továbbképzést, |
| --- | --- |

AS.

mivel az onkológiát nem minden tagállamban ismerik el orvosi szakterületként, és mivel biztosítani kell az orvosi továbbképzést,

| AT. | mivel a személyek szabad mozgását és a munkavállalók szabad mozgását a közösségi jog garantálja, és a letelepedés szabadsága elvben biztosítja, hogy az egészségügyi szakemberek oda menjenek, ahol rájuk a legnagyobb szükség van, közvetlen előnyt teremtve a betegek számára, és elkerülve a betegek külföldre utazásában rejlő számos nehézséget, |
| --- | --- |

AT.

mivel a személyek szabad mozgását és a munkavállalók szabad mozgását a közösségi jog garantálja, és a letelepedés szabadsága elvben biztosítja, hogy az egészségügyi szakemberek oda menjenek, ahol rájuk a legnagyobb szükség van, közvetlen előnyt teremtve a betegek számára, és elkerülve a betegek külföldre utazásában rejlő számos nehézséget,

| AU. | mivel a fizikai és mentális egészség szorosan összefügg, ezt a kétirányú kapcsolatot pedig túl gyakran hagyják figyelmen kívül a rákbetegek és az egészségügyi szolgáltatások más felhasználóinak gondozása során, |
| --- | --- |

AU.

mivel a fizikai és mentális egészség szorosan összefügg, ezt a kétirányú kapcsolatot pedig túl gyakran hagyják figyelmen kívül a rákbetegek és az egészségügyi szolgáltatások más felhasználóinak gondozása során,

| AV. | mivel a rák összetettsége jobb kommunikációt tesz szükségessé a rákos betegek kezelésében közreműködő, nagyszámú és sokféle egészségügyi szakember között, és mivel a daganatos betegek pszichoszociális és mentális egészségre irányuló gondozása javíthatja várható élettartamukat és életminőségüket, |
| --- | --- |

AV.

mivel a rák összetettsége jobb kommunikációt tesz szükségessé a rákos betegek kezelésében közreműködő, nagyszámú és sokféle egészségügyi szakember között, és mivel a daganatos betegek pszichoszociális és mentális egészségre irányuló gondozása javíthatja várható élettartamukat és életminőségüket,

| AW. | mivel a rákbetegek jelenleg nem férnek hozzá egyenlő mértékben a gyógyászati információkhoz, és betegségük minden stádiumában haladéktalanul több információra van szükségük, |
| --- | --- |

AW.

mivel a rákbetegek jelenleg nem férnek hozzá egyenlő mértékben a gyógyászati információkhoz, és betegségük minden stádiumában haladéktalanul több információra van szükségük,

| 1. | üdvözli a rák elleni fellépés terén egy európai partnerség 2009–2013 közötti időszakra történő létrehozására irányuló bizottsági javaslatot, amely azzal nyújt támogatást a tagállamoknak a rák leküzdése érdekében tett erőfeszítéseikhez, hogy keretet biztosít a rák megelőzésével és a rákellenes küzdelemmel összefüggő információk, kapacitások és szakértelem azonosításához és megosztásához, valamint az egész Európai Unióból bevonja az érintett feleket a közös erőfeszítésbe; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a rák elleni fellépés terén egy európai partnerség 2009–2013 közötti időszakra történő létrehozására irányuló bizottsági javaslatot, amely azzal nyújt támogatást a tagállamoknak a rák leküzdése érdekében tett erőfeszítéseikhez, hogy keretet biztosít a rák megelőzésével és a rákellenes küzdelemmel összefüggő információk, kapacitások és szakértelem azonosításához és megosztásához, valamint az egész Európai Unióból bevonja az érintett feleket a közös erőfeszítésbe;

| 2. | úgy véli, hogy a rákkal kapcsolatos erőteljes európai szintű fellépés magában hordozza egy tagállami, regionális és helyi szintű, koordinált fellépéshez szükséges keret létrehozásának lehetőségét; a rák elleni európai partnerségnek az európai intézmények által az egészségügy területén jelenleg végzett munkára kell épülnie, és azt ki kell egészítenie, továbbá a rák megelőzésére és kezelésére irányuló, átfogó megközelítés biztosítása érdekében partnerségek kialakítására kell törekednie más szolgálatokkal és ágazatokkal; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a rákkal kapcsolatos erőteljes európai szintű fellépés magában hordozza egy tagállami, regionális és helyi szintű, koordinált fellépéshez szükséges keret létrehozásának lehetőségét; a rák elleni európai partnerségnek az európai intézmények által az egészségügy területén jelenleg végzett munkára kell épülnie, és azt ki kell egészítenie, továbbá a rák megelőzésére és kezelésére irányuló, átfogó megközelítés biztosítása érdekében partnerségek kialakítására kell törekednie más szolgálatokkal és ágazatokkal;

| 3. | elismeri, hogy az EUMSz. 168. cikke értelmében az egészségügy területén a fellépések legnagyobb része a tagállamok hatáskörébe tartozik, ám hangsúlyozza, hogy fontos lenne közösségi szinten rögzíteni egy menetrendet, továbbá arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy közösen lépjenek fel olyan horizontális megközelítést alkalmazva, amely integrálja az orvosi szempontokat olyan cselekvési területeken, mint például az oktatás, a környezetvédelem, a kutatás és a szociális kérdések; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az EUMSz. 168. cikke értelmében az egészségügy területén a fellépések legnagyobb része a tagállamok hatáskörébe tartozik, ám hangsúlyozza, hogy fontos lenne közösségi szinten rögzíteni egy menetrendet, továbbá arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy közösen lépjenek fel olyan horizontális megközelítést alkalmazva, amely integrálja az orvosi szempontokat olyan cselekvési területeken, mint például az oktatás, a környezetvédelem, a kutatás és a szociális kérdések;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a reprezentatív és hatékony partnerség érdekében az érdekelt felekkel nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi szinten szorosabb együttműködést kell kialakítani, a civil társadalom, valamint a munkáltatói és munkavállalói szervezetek részvételével; a rák elleni európai partnerségnek az egészségügyi eredmények javításában valóban érdekelt feleket kell tömörítenie; nem szabad alábecsülni az e fórumban rejlő potenciált a bevált gyakorlatokra épülő iránymutatások kidolgozásához és terjesztéséhez való hozzájárulás terén; a partnerségnek más fórumokkal is – mint például az EU egészségpolitikai fórumával – kommunikációs csatornákat kell kialakítania annak biztosítása érdekében, hogy a rák elleni munka során megfelelően figyelembe vesznek más olyan problémákat is, mint például az egészségügyi egyenlőtlenségek, az egészség meghatározó tényezői, valamint az egészségügyi szakemberek szerepe, amelyek mindegyike egyértelmű hatással bír a rák előfordulására és kezelésére; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a reprezentatív és hatékony partnerség érdekében az érdekelt felekkel nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi szinten szorosabb együttműködést kell kialakítani, a civil társadalom, valamint a munkáltatói és munkavállalói szervezetek részvételével; a rák elleni európai partnerségnek az egészségügyi eredmények javításában valóban érdekelt feleket kell tömörítenie; nem szabad alábecsülni az e fórumban rejlő potenciált a bevált gyakorlatokra épülő iránymutatások kidolgozásához és terjesztéséhez való hozzájárulás terén; a partnerségnek más fórumokkal is – mint például az EU egészségpolitikai fórumával – kommunikációs csatornákat kell kialakítania annak biztosítása érdekében, hogy a rák elleni munka során megfelelően figyelembe vesznek más olyan problémákat is, mint például az egészségügyi egyenlőtlenségek, az egészség meghatározó tényezői, valamint az egészségügyi szakemberek szerepe, amelyek mindegyike egyértelmű hatással bír a rák előfordulására és kezelésére;

| 5. | felhívja az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy – a Lisszaboni Szerződésben a közegészség védelme és a betegségmegelőzés érdekében megállapított jogalap alkalmazásával – egy megfelelően összehangolt intézményközi partnerség keretében működjön együtt az Európai Parlamenttel a rák jelentette teher csökkentése érdekében. az Európai Bizottságnak és az Európai Tanácsnak mérlegelnie kellene az európai parlamenti képviselőkkel folytatandó konzultáció tekintetében már meglévő, különféle formális és informális struktúrákat; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy – a Lisszaboni Szerződésben a közegészség védelme és a betegségmegelőzés érdekében megállapított jogalap alkalmazásával – egy megfelelően összehangolt intézményközi partnerség keretében működjön együtt az Európai Parlamenttel a rák jelentette teher csökkentése érdekében. az Európai Bizottságnak és az Európai Tanácsnak mérlegelnie kellene az európai parlamenti képviselőkkel folytatandó konzultáció tekintetében már meglévő, különféle formális és informális struktúrákat;

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg „a rák elleni európai partnerség” jellegét és finanszírozási forrásait; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg „a rák elleni európai partnerség” jellegét és finanszírozási forrásait;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés és a multidiszciplináris egészségügyi csapatok hatékonyabb ellátást tudnak nyújtani a rákos betegek számára, valamint hogy a pszichoszociális és mentális jólétre és támogatásra is kellő hangsúlyt fektető integrált rákbeteg-ellátás az egészségügyi ellátás lényeges része, amelyet szintén ösztönözni kell; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés és a multidiszciplináris egészségügyi csapatok hatékonyabb ellátást tudnak nyújtani a rákos betegek számára, valamint hogy a pszichoszociális és mentális jólétre és támogatásra is kellő hangsúlyt fektető integrált rákbeteg-ellátás az egészségügyi ellátás lényeges része, amelyet szintén ösztönözni kell;

| 8. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a ritka és kevésbé gyakori rákfajtákra a diagnosztika felgyorsítása és kiválósági központok révén a szakértelem szélesebb körű rendelkezésre bocsátása érdekében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a ritka és kevésbé gyakori rákfajtákra a diagnosztika felgyorsítása és kiválósági központok révén a szakértelem szélesebb körű rendelkezésre bocsátása érdekében;

| 9. | rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében ösztönző intézkedéseket fogadhat el az emberi egészség védelmére és javítására; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében ösztönző intézkedéseket fogadhat el az emberi egészség védelmére és javítására;

| 10. | úgy véli, hogy mivel a jelenlegi pénzügyi keret végéig (2013) nincs mód további finanszírozási források bevonására, a partnerség sikerének záloga a rendelkezésre álló források optimális felhasználása; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy mivel a jelenlegi pénzügyi keret végéig (2013) nincs mód további finanszírozási források bevonására, a partnerség sikerének záloga a rendelkezésre álló források optimális felhasználása;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb dolgozzanak ki integrált rákellenes terveket, mivel ezek kulcsfontosságúak a partnerség azon nagyra törő, hosszú távú céljának eléréséhez, miszerint a rák jelentette terhet 2020-ig 15 %-kal csökkentik; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb dolgozzanak ki integrált rákellenes terveket, mivel ezek kulcsfontosságúak a partnerség azon nagyra törő, hosszú távú céljának eléréséhez, miszerint a rák jelentette terhet 2020-ig 15 %-kal csökkentik;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy építsen a rák elleni partnerség megállapításaira a rákmegelőzési tervek kidolgozásakor, és terjesszen elő javaslatot egy rákmegelőzési tervekről szóló tanácsi ajánlásra; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze független módon, évente az elfogadott ajánlás végrehajtását és eredményeit; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy építsen a rák elleni partnerség megállapításaira a rákmegelőzési tervek kidolgozásakor, és terjesszen elő javaslatot egy rákmegelőzési tervekről szóló tanácsi ajánlásra; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze független módon, évente az elfogadott ajánlás végrehajtását és eredményeit;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a megelőzés a leginkább költséghatékony válaszintézkedés, mivel a rákos megbetegedések egyharmada megelőzhető, és arra sürget, hogy módszeresen és stratégiai jelleggel több forrást fektessenek be mind az elsődleges, mind pedig a másodlagos megelőzésbe; hangsúlyozza az egészségügybe történő beruházások fenntartásának jelentőségét, különösen megelőző intézkedések formájában; e tekintetben az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak további fellépést kell fontolóra vennie az egészséget javító környezet biztosítására, beleértve a dohánnyal, a táplálkozással és az alkohollal kapcsolatos munkát, valamint a testmozgással kapcsolatos lehetőségek javítására irányuló rendelkezéseket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a megelőzés a leginkább költséghatékony válaszintézkedés, mivel a rákos megbetegedések egyharmada megelőzhető, és arra sürget, hogy módszeresen és stratégiai jelleggel több forrást fektessenek be mind az elsődleges, mind pedig a másodlagos megelőzésbe; hangsúlyozza az egészségügybe történő beruházások fenntartásának jelentőségét, különösen megelőző intézkedések formájában; e tekintetben az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak további fellépést kell fontolóra vennie az egészséget javító környezet biztosítására, beleértve a dohánnyal, a táplálkozással és az alkohollal kapcsolatos munkát, valamint a testmozgással kapcsolatos lehetőségek javítására irányuló rendelkezéseket;

| 14. | felszólítja a partnerséget annak biztosítására, hogy az „Egészség elősegítése és a megelőzés”, valamint a „Kutatás” csoport valamennyi intézkedése tartalmazzon egy, a környezeti tényezőkkel kapcsolatos összetevőt, amelynek keretében a környezeti tényezők közé nem csak a környezeti dohányfüstöt, a sugárzást és a túlzott mértékű UV-kitettséget sorolják, hanem a belső és külső környezetben található olyan veszélyes vegyi anyagokat is, amelyeknek az emberek önkéntelenül vannak kitéve, beleértve a hormonrendszert kórosan befolyásoló vegyi anyagokat (endokrin disruptorok); |
| --- | --- |

14.

felszólítja a partnerséget annak biztosítására, hogy az „Egészség elősegítése és a megelőzés”, valamint a „Kutatás” csoport valamennyi intézkedése tartalmazzon egy, a környezeti tényezőkkel kapcsolatos összetevőt, amelynek keretében a környezeti tényezők közé nem csak a környezeti dohányfüstöt, a sugárzást és a túlzott mértékű UV-kitettséget sorolják, hanem a belső és külső környezetben található olyan veszélyes vegyi anyagokat is, amelyeknek az emberek önkéntelenül vannak kitéve, beleértve a hormonrendszert kórosan befolyásoló vegyi anyagokat (endokrin disruptorok);

| 15. | úgy véli, hogy a rák kockázati tényezőinek kezelése alapvetően fontos a megelőzés szempontjából, és sürgeti a tagállamokat, hogy ezzel kiemelten foglalkozzanak; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a rák kockázati tényezőinek kezelése alapvetően fontos a megelőzés szempontjából, és sürgeti a tagállamokat, hogy ezzel kiemelten foglalkozzanak;

| 16. | kiemeli, hogy egyre nagyob figyelmet kell fordítani a növekvő számú krónikus rákos beteg életminőségére, akiknek a betegsége nem gyógyítható, de több évre stabilizálható; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy egyre nagyob figyelmet kell fordítani a növekvő számú krónikus rákos beteg életminőségére, akiknek a betegsége nem gyógyítható, de több évre stabilizálható;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a rák jelentette teherrel kapcsolatos egyenlőtlenségek csökkentését célzó fellépések között szerepelnie kell az egészség célzott előmozdításának, a közvéleményt felvilágosító és a megelőző programoknak, valamint a rákkal kapcsolatos, népesség-alapú nemzeti rákregiszterekből származó adatok gyűjtésének és a rákra vonatkozó, összehasonlítható, teljes körű és pontos nyilvántartási adatoknak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a rák jelentette teherrel kapcsolatos egyenlőtlenségek csökkentését célzó fellépések között szerepelnie kell az egészség célzott előmozdításának, a közvéleményt felvilágosító és a megelőző programoknak, valamint a rákkal kapcsolatos, népesség-alapú nemzeti rákregiszterekből származó adatok gyűjtésének és a rákra vonatkozó, összehasonlítható, teljes körű és pontos nyilvántartási adatoknak;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul ösztönözze a magas rákhalálozási aránnyal rendelkező tagállamokat a rákkal kapcsolatos nemzeti nyilvántartásuk átszervezésére annak érdekében, hogy abból megfelelő adatokat nyerhessenek a jobb információkon alapuló és célzottabb politikák kidolgozásához; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul ösztönözze a magas rákhalálozási aránnyal rendelkező tagállamokat a rákkal kapcsolatos nemzeti nyilvántartásuk átszervezésére annak érdekében, hogy abból megfelelő adatokat nyerhessenek a jobb információkon alapuló és célzottabb politikák kidolgozásához;

| 19. | sürgeti, hogy az egészség előmozdításán, valamint a túlsúly és az alkoholfogyasztás elleni küzdelmen kívül a rák elleni partnerségnek és a jövőbeli uniós kezdeményezéseknek – amilyen például a rákszűrésről szóló felülvizsgált tanácsi ajánlás – foglalkozniuk kell a potenciálisan rákká fajuló betegségek megelőzésével és az azok ellen folytatott küzdelemmel, például a vírusos májgyulladás elsődleges és másodlagos megelőzésével és adott esetben annak kezelésével; |
| --- | --- |

19.

sürgeti, hogy az egészség előmozdításán, valamint a túlsúly és az alkoholfogyasztás elleni küzdelmen kívül a rák elleni partnerségnek és a jövőbeli uniós kezdeményezéseknek – amilyen például a rákszűrésről szóló felülvizsgált tanácsi ajánlás – foglalkozniuk kell a potenciálisan rákká fajuló betegségek megelőzésével és az azok ellen folytatott küzdelemmel, például a vírusos májgyulladás elsődleges és másodlagos megelőzésével és adott esetben annak kezelésével;

| 20. | hangsúlyozza a szűrés szerepét a rák elleni küzdelem egyik legfontosabb eszközeként; sürgeti a tagállamokat, hogy fektessenek be rákszűrő programokba, úgy véli továbbá, hogy ezek a kezdeményezések akkor a leghatékonyabbak, ha a lehető legszélesebb körben és rendszeresen elérhetők az emberek számára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a szűrés szerepét a rák elleni küzdelem egyik legfontosabb eszközeként; sürgeti a tagállamokat, hogy fektessenek be rákszűrő programokba, úgy véli továbbá, hogy ezek a kezdeményezések akkor a leghatékonyabbak, ha a lehető legszélesebb körben és rendszeresen elérhetők az emberek számára;

| 21. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a táplálkozás rákmegelőzésben, illetve a rákkal összefüggő alultápláltság kezelésében játszott szerepére irányuló integrált (alap- és klinikai) kutatást, valamint hitelesített és széles körben elfogadott iránymutatásokat kell kidolgozni a rákbetegeknek nyújtott táplálkozási segítségre vonatkozóan; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson finanszírozást a táplálkozás rákmegelőzés terén való alkalmazására, valamint a rákkal összefüggő alultápláltság kezelésére irányuló, integrált (alap- és klinikai) kutatás fejlesztésére és hitelesítésére, valamint Európa-szerte a szociális és egészségügyi szakemberek számára a rákbetegeknek nyújtott táplálkozási segítségre vonatkozó, széles körben elfogadott iránymutatások kidolgozására, és felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az ilyen iránymutatások végrehajtását; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a táplálkozás rákmegelőzésben, illetve a rákkal összefüggő alultápláltság kezelésében játszott szerepére irányuló integrált (alap- és klinikai) kutatást, valamint hitelesített és széles körben elfogadott iránymutatásokat kell kidolgozni a rákbetegeknek nyújtott táplálkozási segítségre vonatkozóan; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson finanszírozást a táplálkozás rákmegelőzés terén való alkalmazására, valamint a rákkal összefüggő alultápláltság kezelésére irányuló, integrált (alap- és klinikai) kutatás fejlesztésére és hitelesítésére, valamint Európa-szerte a szociális és egészségügyi szakemberek számára a rákbetegeknek nyújtott táplálkozási segítségre vonatkozó, széles körben elfogadott iránymutatások kidolgozására, és felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az ilyen iránymutatások végrehajtását;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az Európai Rákellenes Kódexet felül kell vizsgálni, valamint azt szélesebb körben és határozottabban kell népszerűsíteni az EU 27 tagállamában, és a rák elleni európai partnerség keretében kiemelt erőfeszítéseket kell tenni az új tagállamok irányában; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az Európai Rákellenes Kódexet felül kell vizsgálni, valamint azt szélesebb körben és határozottabban kell népszerűsíteni az EU 27 tagállamában, és a rák elleni európai partnerség keretében kiemelt erőfeszítéseket kell tenni az új tagállamok irányában;

| 23. | szorgalmazza, hogy a tagállamok vezessék be a rákos megbetegedések szabványosított európai terminológiát alkalmazó, jogszabály által előírt nyilvántartását annak érdekében, hogy biztosítható legyen a megelőzést, a szűrést, a kezelést és a túlélést elősegítő programok populáció szerinti értékelése és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatósága; |
| --- | --- |

23.

szorgalmazza, hogy a tagállamok vezessék be a rákos megbetegedések szabványosított európai terminológiát alkalmazó, jogszabály által előírt nyilvántartását annak érdekében, hogy biztosítható legyen a megelőzést, a szűrést, a kezelést és a túlélést elősegítő programok populáció szerinti értékelése és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatósága;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a rák előfordulása csökkenthető és visszaszorítható a rákos megbetegedések korai felismerésére és a rákos betegek kezelésére szolgáló, tudományos bizonyítékokon alapuló stratégiák megvalósításával, beleértve a megfelelő tájékoztatást annak érdekében, hogy az esetlegesen érintett személyek tisztában legyenek a szűrés előnyeivel; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat annak megvizsgálására, hogy hasznos-e az 50 évnél fiatalabb és 69 évnél idősebb nők esetében a mellrák-szűrővizsgálat, valamint kéri az Európai Bizottságtól ezeknek az információknak az összegyűjtését és elemzését; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a rák előfordulása csökkenthető és visszaszorítható a rákos megbetegedések korai felismerésére és a rákos betegek kezelésére szolgáló, tudományos bizonyítékokon alapuló stratégiák megvalósításával, beleértve a megfelelő tájékoztatást annak érdekében, hogy az esetlegesen érintett személyek tisztában legyenek a szűrés előnyeivel; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat annak megvizsgálására, hogy hasznos-e az 50 évnél fiatalabb és 69 évnél idősebb nők esetében a mellrák-szűrővizsgálat, valamint kéri az Európai Bizottságtól ezeknek az információknak az összegyűjtését és elemzését;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a gyermekkori rákos betegségek minőségi kezelésének elfogadott normáit sürgősen osszák meg és alkalmazzák az EU 27 tagállamában; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a gyermekkori rákos betegségek minőségi kezelésének elfogadott normáit sürgősen osszák meg és alkalmazzák az EU 27 tagállamában;

| 26. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek többet a kifejezetten a férfiakat vagy a nőket érintő ráktípusokkal kapcsolatos tudatosság növelése terén, annak érdekében, hogy fokozzák a megelőzés hatékonyságát, valamint hogy ösztönözzék az ilyen betegségekkel kapcsolatos szűrést; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek többet a kifejezetten a férfiakat vagy a nőket érintő ráktípusokkal kapcsolatos tudatosság növelése terén, annak érdekében, hogy fokozzák a megelőzés hatékonyságát, valamint hogy ösztönözzék az ilyen betegségekkel kapcsolatos szűrést;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy a hetedik kutatási keretprogramon belül nyújtson finanszírozást a vér- és vizeletalapú tesztek (biomarkertesztek) további fejlesztéséhez, tekintettel arra, hogy ezek ígéretes diagnosztikai eljárások a különböző ráktípusok (prosztata-, vastagbél-, méh-, vese-, és húgyhólyag-rák) kimutatására; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy a hetedik kutatási keretprogramon belül nyújtson finanszírozást a vér- és vizeletalapú tesztek (biomarkertesztek) további fejlesztéséhez, tekintettel arra, hogy ezek ígéretes diagnosztikai eljárások a különböző ráktípusok (prosztata-, vastagbél-, méh-, vese-, és húgyhólyag-rák) kimutatására;

| 28. | úgy véli, hogy a hetedik keretprogram révén a rák elleni küzdelem céljára biztosított finanszírozást a lehető leghatékonyabban kellene felhasználni, például az Unióban működő rákkutató központok közötti jobb koordináció révén; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a hetedik keretprogram révén a rák elleni küzdelem céljára biztosított finanszírozást a lehető leghatékonyabban kellene felhasználni, például az Unióban működő rákkutató központok közötti jobb koordináció révén;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy a kutatással kapcsolatos közös fellépések kidolgozásával maradéktalanul töltse be támogató szerepét; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy a kutatással kapcsolatos közös fellépések kidolgozásával maradéktalanul töltse be támogató szerepét;

| 30. | arra szólít fel, hogy fokozzák a rákmegelőzéssel kapcsolatos kutatásra nyújtott támogatást, ideértve a káros vegyi anyagok és környezeti szennyező anyagok hatásaival, a táplálkozással, az életmóddal, a genetikai tényezőkkel és mindezek kölcsönhatásaival kapcsolatos kutatást is, és arra hív fel, hogy vizsgálják meg a rák és a lehetséges kockázati tényezők – például a dohányzás, az alkohol és a környezetben jelenlévő, gyógyszerekből származó és szintetikus hormonok – közötti összefüggéseket; |
| --- | --- |

30.

arra szólít fel, hogy fokozzák a rákmegelőzéssel kapcsolatos kutatásra nyújtott támogatást, ideértve a káros vegyi anyagok és környezeti szennyező anyagok hatásaival, a táplálkozással, az életmóddal, a genetikai tényezőkkel és mindezek kölcsönhatásaival kapcsolatos kutatást is, és arra hív fel, hogy vizsgálják meg a rák és a lehetséges kockázati tényezők – például a dohányzás, az alkohol és a környezetben jelenlévő, gyógyszerekből származó és szintetikus hormonok – közötti összefüggéseket;

| 31. | szorgalmazza, hogy a Cseh Köztársaság, amely még nem ratifikálta a WHO 2005 februárja óta hatályos dohányzás-ellenőrzési keretegyezményét, ratifikálja azt; |
| --- | --- |

31.

szorgalmazza, hogy a Cseh Köztársaság, amely még nem ratifikálta a WHO 2005 februárja óta hatályos dohányzás-ellenőrzési keretegyezményét, ratifikálja azt;

| 32. | felszólít arra, hogy a biomonitoring kutatás keretében fordítsanak kiemelt figyelmet a rákkeltő anyagoknak való kitettség legfontosabb forrásaira – különösen a közlekedésre, az ipari eredetű kibocsátásokra, a nagyvárosokban a levegő minőségére, valamint a hulladékártalmatlanítók közelében mért szivárgásokra és az ott található felszíni vizekre; |
| --- | --- |

32.

felszólít arra, hogy a biomonitoring kutatás keretében fordítsanak kiemelt figyelmet a rákkeltő anyagoknak való kitettség legfontosabb forrásaira – különösen a közlekedésre, az ipari eredetű kibocsátásokra, a nagyvárosokban a levegő minőségére, valamint a hulladékártalmatlanítók közelében mért szivárgásokra és az ott található felszíni vizekre;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa gyorsabb intézkedés megtételét az ún. „endokrin disruptor” anyagokra vonatkozó közösségi stratégia keretében; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa gyorsabb intézkedés megtételét az ún. „endokrin disruptor” anyagokra vonatkozó közösségi stratégia keretében;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a kutatások során tett megállapításoknak a lehető leghamarabb konkrét intézkedésekben kell testet ölteniük, valamint hogy a folyamatban lévő kutatást nem szabad a rák előfordulása vagy a kialakulásának elősegítése tekintetében ismert vagy feltételezett tényezőkkel szembeni fellépés késleltetésére használni; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a kutatások során tett megállapításoknak a lehető leghamarabb konkrét intézkedésekben kell testet ölteniük, valamint hogy a folyamatban lévő kutatást nem szabad a rák előfordulása vagy a kialakulásának elősegítése tekintetében ismert vagy feltételezett tényezőkkel szembeni fellépés késleltetésére használni;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat, hogy fogadjanak el az Egészségügyi Világszervezet táplálkozásra, testmozgásra és egészségre vonatkozó, 2004-ben megindított globális stratégiájában szereplő elvek támogatására irányuló politikákat; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat, hogy fogadjanak el az Egészségügyi Világszervezet táplálkozásra, testmozgásra és egészségre vonatkozó, 2004-ben megindított globális stratégiájában szereplő elvek támogatására irányuló politikákat;

| 36. | úgy véli, további kutatásokra van szükség a rák és a nemek közötti összefüggések feltárása terén, továbbá szükség van specifikus – de összehangolt – kutatásra a munkahelyi környezet rákbetegségekre gyakorolt hatásainak azonosítására; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, további kutatásokra van szükség a rák és a nemek közötti összefüggések feltárása terén, továbbá szükség van specifikus – de összehangolt – kutatásra a munkahelyi környezet rákbetegségekre gyakorolt hatásainak azonosítására;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy minden létező eszközzel támogassa a megelőzés elvét mind az orvosi ellátásban, mind az egészségesebb életvitel kialakítása terén, és bátorítsa a tagállamokat, hogy a rendelkezésükre álló forrásokból többet fektessenek mind az elsődleges (a rákot előidéző vagy kialakulását segítő tényezők – pl. környezeti szennyező anyagoknak való kitettség – megelőzése vagy csökkentése), mind a másodlagos (szűrés, korai felismerés) megelőzésbe; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy minden létező eszközzel támogassa a megelőzés elvét mind az orvosi ellátásban, mind az egészségesebb életvitel kialakítása terén, és bátorítsa a tagállamokat, hogy a rendelkezésükre álló forrásokból többet fektessenek mind az elsődleges (a rákot előidéző vagy kialakulását segítő tényezők – pl. környezeti szennyező anyagoknak való kitettség – megelőzése vagy csökkentése), mind a másodlagos (szűrés, korai felismerés) megelőzésbe;

| 38. | hangsúlyozza, hogy nagyléptékű kutatási programokra van szükség a káros anyagok nem rákkeltő alternatíváinak kifejlesztésére; ösztönözni kell az innovációt, és annak az emberi testben vagy a környezetben felhalmozódó, rákot vagy mutagén hatásokat kiváltó, valamennyi káros anyag fokozatos megszüntetéséhez kell vezetnie; hosszú távon ezeket az anyagokat más anyagokkal kell helyettesíteni a piacon; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy nagyléptékű kutatási programokra van szükség a káros anyagok nem rákkeltő alternatíváinak kifejlesztésére; ösztönözni kell az innovációt, és annak az emberi testben vagy a környezetben felhalmozódó, rákot vagy mutagén hatásokat kiváltó, valamennyi káros anyag fokozatos megszüntetéséhez kell vezetnie; hosszú távon ezeket az anyagokat más anyagokkal kell helyettesíteni a piacon;

| 39. | úgy véli, hogy a korai felismerésre szolgáló eljárások és technikák tekintetében alaposabb kutatást kell folytatni széles körű alkalmazásuk előtt annak biztosítása érdekében, hogy használatuk és alkalmazásuk biztonságos és bizonyítékokon alapul; ennélfogva e kutatásnak egyértelmű és bizonyítékokon alapuló ajánlásokat és iránymutatásokat kell eredményeznie; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a korai felismerésre szolgáló eljárások és technikák tekintetében alaposabb kutatást kell folytatni széles körű alkalmazásuk előtt annak biztosítása érdekében, hogy használatuk és alkalmazásuk biztonságos és bizonyítékokon alapul; ennélfogva e kutatásnak egyértelmű és bizonyítékokon alapuló ajánlásokat és iránymutatásokat kell eredményeznie;

| 40. | úgy véli, hogy az EU-ban a rák elleni küzdelem céljára biztosított finanszírozás nem elegendő a szükséges kutatások és koordináció ösztönzésére, illetve arra, hogy megfelelő rákmegelőzési tájékoztatást nyújtsanak az EU polgárainak; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az EU-ban a rák elleni küzdelem céljára biztosított finanszírozás nem elegendő a szükséges kutatások és koordináció ösztönzésére, illetve arra, hogy megfelelő rákmegelőzési tájékoztatást nyújtsanak az EU polgárainak;

| 41. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a pénzügyi tervbe illesszen be olyan finanszírozási tételeket, amelyek célja a rákmegelőzés előmozdítása; |
| --- | --- |

41.

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a pénzügyi tervbe illesszen be olyan finanszírozási tételeket, amelyek célja a rákmegelőzés előmozdítása;

| 42. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a rák elleni európai partnerség keretében hozzanak létre olyan európai megelőzési hálózatot, amely valamennyi, a rák tekintetében releváns meghatározó egészségügyi tényezővel foglalkozik, beleértve a környezeti tényezőket is; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a rák elleni európai partnerség keretében hozzanak létre olyan európai megelőzési hálózatot, amely valamennyi, a rák tekintetében releváns meghatározó egészségügyi tényezővel foglalkozik, beleértve a környezeti tényezőket is;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa és támogassa az olyan kezdeményezéseket, amelyek az érdekeltek széles körét összefogják annak érdekében, hogy a rákkeltő anyagoknak és a rák kialakulásához hozzájáruló egyéb anyagoknak való munkahelyi és környezeti kitettség csökkentésével és az egészséges életmód hirdetésével megelőzzék a rákos megbetegedéseket, különösen ami a legfőbb kockázati tényezőket – a dohányzást, az alkoholt, az elhízást, az egészségtelen táplálkozást, a mozgás hiányát és a káros napsugarak elleni védekezés hiányát – illeti, nagy hangsúlyt fektetve a gyermekekre és a serdülőkre; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa és támogassa az olyan kezdeményezéseket, amelyek az érdekeltek széles körét összefogják annak érdekében, hogy a rákkeltő anyagoknak és a rák kialakulásához hozzájáruló egyéb anyagoknak való munkahelyi és környezeti kitettség csökkentésével és az egészséges életmód hirdetésével megelőzzék a rákos megbetegedéseket, különösen ami a legfőbb kockázati tényezőket – a dohányzást, az alkoholt, az elhízást, az egészségtelen táplálkozást, a mozgás hiányát és a káros napsugarak elleni védekezés hiányát – illeti, nagy hangsúlyt fektetve a gyermekekre és a serdülőkre;

| 44. | felszólít arra, hogy az egyes ráktípusok kialakulására kihatással bíró, a környezet és az egészség közötti kapcsolatból eredő problémákat az európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv (2004–2010) keretében meghatározottakkal összhangban kell kezelni, jelesül a későbbi nemzeti környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési tervek értékelésével, valamint a tagállamok között a folyamat során elért eredményekkel kapcsolatosan folytatott együttműködéssel, annak biztosítása érdekében, hogy az egyes országokban elért eredmények segíthessék az e területen alkalmazott európai intézkedéseket; |
| --- | --- |

44.

felszólít arra, hogy az egyes ráktípusok kialakulására kihatással bíró, a környezet és az egészség közötti kapcsolatból eredő problémákat az európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv (2004–2010) keretében meghatározottakkal összhangban kell kezelni, jelesül a későbbi nemzeti környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési tervek értékelésével, valamint a tagállamok között a folyamat során elért eredményekkel kapcsolatosan folytatott együttműködéssel, annak biztosítása érdekében, hogy az egyes országokban elért eredmények segíthessék az e területen alkalmazott európai intézkedéseket;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az optimális betegellátáshoz több tudományágat felölelő megközelítésre van szükség, és az onkológus orvosok – mint a betegekkel érintkező személyek – központi szerepet játszanak, valamint hogy oktatásra, egyértelmű kritériumokra és iránymutatásokra van szükség a rák kezelésére gyógyszereket alkalmazó orvosok optimális képesítésének biztosítására; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az optimális betegellátáshoz több tudományágat felölelő megközelítésre van szükség, és az onkológus orvosok – mint a betegekkel érintkező személyek – központi szerepet játszanak, valamint hogy oktatásra, egyértelmű kritériumokra és iránymutatásokra van szükség a rák kezelésére gyógyszereket alkalmazó orvosok optimális képesítésének biztosítására;

| 46. | felkéri a Bizottságot és a partnerséget a rákszűrésről szóló tanácsi ajánlásnak a legfrissebb tudományos fejlemények tükrében történő felülvizsgálatára annak érdekében, hogy előmozdítsa az európai minőségbiztosítási iránymutatások alapján kidolgozandó, a rák szűrésére, diagnosztizálására és kezelésére irányuló európai akkreditációs/képesítési programok fejlesztését, melyek az egészségügy egyéb területei számára is példaértékűek lehetnek; |
| --- | --- |

46.

felkéri a Bizottságot és a partnerséget a rákszűrésről szóló tanácsi ajánlásnak a legfrissebb tudományos fejlemények tükrében történő felülvizsgálatára annak érdekében, hogy előmozdítsa az európai minőségbiztosítási iránymutatások alapján kidolgozandó, a rák szűrésére, diagnosztizálására és kezelésére irányuló európai akkreditációs/képesítési programok fejlesztését, melyek az egészségügy egyéb területei számára is példaértékűek lehetnek;

| 47. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a széles nyilvánosságnak és az egészségügyi szolgáltatóknak szóló, a rákszűrésre vonatkozó információs kampányokat, továbbá a megelőzést vagy korai felismerést szolgáló intézkedések – például a megfelelő HPV (humán papillóma vírus) vizsgálat költséghatékony integrálása a méhnyakrák szűrésébe, valamint a fiatal nőknél a méhnyakrák megelőzése érdekében alkalmazott HPV elleni oltás – bevezetésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjét, és felkéri a rák elleni európai partnerséget, hogy vizsgálja meg, szükség van-e a rákszűrésről szóló tanácsi ajánlás aktualizálására annak érdekében, hogy figyelembe vegye a férfiaknál végzett hatékony prosztatarákszűrésre vonatkozó tudományos bizonyítékokat; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a széles nyilvánosságnak és az egészségügyi szolgáltatóknak szóló, a rákszűrésre vonatkozó információs kampányokat, továbbá a megelőzést vagy korai felismerést szolgáló intézkedések – például a megfelelő HPV (humán papillóma vírus) vizsgálat költséghatékony integrálása a méhnyakrák szűrésébe, valamint a fiatal nőknél a méhnyakrák megelőzése érdekében alkalmazott HPV elleni oltás – bevezetésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjét, és felkéri a rák elleni európai partnerséget, hogy vizsgálja meg, szükség van-e a rákszűrésről szóló tanácsi ajánlás aktualizálására annak érdekében, hogy figyelembe vegye a férfiaknál végzett hatékony prosztatarákszűrésre vonatkozó tudományos bizonyítékokat;

| 48. | felkéri a Bizottságot, hogy aknázza ki a már létező Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központban rejlő lehetőségeket, felvéve ennek megbízatásába a nem fertőző betegségeket, illetve ezt a központot használva az EU rákkutatásának főhadiszállásaként, ahol az egyes tagállamokban összegyűjtött információk összességét össze lehetne fogni és elemezni lehetne annak érdekében, hogy a tudósok és az orvosok rendelkezésére lehessen bocsátani a rákkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat és kiterjedtebb ismeretanyagot; |
| --- | --- |

48.

felkéri a Bizottságot, hogy aknázza ki a már létező Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központban rejlő lehetőségeket, felvéve ennek megbízatásába a nem fertőző betegségeket, illetve ezt a központot használva az EU rákkutatásának főhadiszállásaként, ahol az egyes tagállamokban összegyűjtött információk összességét össze lehetne fogni és elemezni lehetne annak érdekében, hogy a tudósok és az orvosok rendelkezésére lehessen bocsátani a rákkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat és kiterjedtebb ismeretanyagot;

| 49. | üdvözli a Bizottság 2009–2013 közötti időszakra vonatkozó „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című javaslatát, valamint a rák jelentette terhek csökkentésére vonatkozó javaslatát, amelyben javaslatot tesz a teljes népességet érintő szűrés 2013-ig történő bevezetésére a mell-, méhnyak- és végbélrák esetében, és sürgeti a tagállamokat ezen iránymutatások teljes végrehajtására; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a Bizottság 2009–2013 közötti időszakra vonatkozó „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című javaslatát, valamint a rák jelentette terhek csökkentésére vonatkozó javaslatát, amelyben javaslatot tesz a teljes népességet érintő szűrés 2013-ig történő bevezetésére a mell-, méhnyak- és végbélrák esetében, és sürgeti a tagállamokat ezen iránymutatások teljes végrehajtására;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy chartát a rákbetegek és más krónikus betegségben szenvedők munkahelyi védelméről, azzal a céllal, hogy a cégek számára előírja annak lehetővé tételét, hogy a betegek kezelésük alatt továbbra is alkalmazásban maradhassanak, és annak befejeződése után visszatérhessenek a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy chartát a rákbetegek és más krónikus betegségben szenvedők munkahelyi védelméről, azzal a céllal, hogy a cégek számára előírja annak lehetővé tételét, hogy a betegek kezelésük alatt továbbra is alkalmazásban maradhassanak, és annak befejeződése után visszatérhessenek a munkaerőpiacra;

| 51. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az Európai Vegyianyag-ügynökséget, hogy hajtsák végre a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint biztosítsák a rákkeltő anyagokat is tartalmazó, különös aggodalomra okot adó anyagok listájának naprakésszé tételét; |
| --- | --- |

51.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az Európai Vegyianyag-ügynökséget, hogy hajtsák végre a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint biztosítsák a rákkeltő anyagokat is tartalmazó, különös aggodalomra okot adó anyagok listájának naprakésszé tételét;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy a partnerség keretében ösztönözze és támogassa a rákkeltő vegyi anyagokat tartalmazó cikkek behozatalának megakadályozására irányuló kezdeményezéseket; továbbá uniós szintű lépések megtételére szólít fel az élelmiszerek vegyianyag-tartalma ellenőrzésének fokozására, ideértve a növényvédő szerek jelenlétének vizsgálatát; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy a partnerség keretében ösztönözze és támogassa a rákkeltő vegyi anyagokat tartalmazó cikkek behozatalának megakadályozására irányuló kezdeményezéseket; továbbá uniós szintű lépések megtételére szólít fel az élelmiszerek vegyianyag-tartalma ellenőrzésének fokozására, ideértve a növényvédő szerek jelenlétének vizsgálatát;

| 53. | megállapítja, hogy a végstádiumú rákos betegeknek nyújtott palliatív ellátás tagállamonként változó minősége is javulhat a bevált gyakorlatok cseréjével, ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a palliatív ellátás ösztönzésére és előmozdítására, valamint az ennek alkalmazásával kapcsolatos iránymutatások kidolgozására; |
| --- | --- |

53.

megállapítja, hogy a végstádiumú rákos betegeknek nyújtott palliatív ellátás tagállamonként változó minősége is javulhat a bevált gyakorlatok cseréjével, ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a palliatív ellátás ösztönzésére és előmozdítására, valamint az ennek alkalmazásával kapcsolatos iránymutatások kidolgozására;

| 54. | hangsúlyozza, hogy több erőfeszítést kell tenni a rákbetegeknek szóló pszichoszociális és foglalkozási rehabilitációs programok terén, amelyek felölelik a tájékoztatásra, a tanácsadásra, az életmód és a magatartás lehetséges megváltoztatására vonatkozó tanácsokra, a pszichológiai támogatásra és a szociális jóléti kérdésekre irányuló tevékenységek széles skáláját; valamint hangsúlyozza a rákos betegek mentális egészsége nyomon követésének és értékelésének jelentőségét; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy több erőfeszítést kell tenni a rákbetegeknek szóló pszichoszociális és foglalkozási rehabilitációs programok terén, amelyek felölelik a tájékoztatásra, a tanácsadásra, az életmód és a magatartás lehetséges megváltoztatására vonatkozó tanácsokra, a pszichológiai támogatásra és a szociális jóléti kérdésekre irányuló tevékenységek széles skáláját; valamint hangsúlyozza a rákos betegek mentális egészsége nyomon követésének és értékelésének jelentőségét;

| 55. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az EU egészére kiterjedő emberi biomonitoring felmérések elegendő forrásokkal rendelkezzenek a rákkeltő anyagok és a rák kialakulásához hozzájáruló egyéb anyagok ellenőrzéséhez annak érdekében, hogy lehetővé váljon a politika hatékonyságának mérése; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az EU egészére kiterjedő emberi biomonitoring felmérések elegendő forrásokkal rendelkezzenek a rákkeltő anyagok és a rák kialakulásához hozzájáruló egyéb anyagok ellenőrzéséhez annak érdekében, hogy lehetővé váljon a politika hatékonyságának mérése;

| 56. | úgy véli, hogy a partnerségnek törekednie kell a rákkutatás összehangolására irányuló, már meglévő kezdeményezések hatékony integrálására, valamint jobban ösztönöznie kell a köz- és magánszféra közötti partnerségeket a kutatás és a rákszűrés – különösen a gyógyászati képalkotás tekintetében történő – előmozdítására; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a partnerségnek törekednie kell a rákkutatás összehangolására irányuló, már meglévő kezdeményezések hatékony integrálására, valamint jobban ösztönöznie kell a köz- és magánszféra közötti partnerségeket a kutatás és a rákszűrés – különösen a gyógyászati képalkotás tekintetében történő – előmozdítására;

| 57. | úgy véli, hogy a javasolt struktúra hiányos, mivel a fellépést illetően nem határoz meg konkrét célkitűzéseket, például konkrét módszert a 2013-ig tartó tagállami rákmegelőzési programok integrálására, ezért felkéri a Bizottságot e hiányosság pótlására; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a javasolt struktúra hiányos, mivel a fellépést illetően nem határoz meg konkrét célkitűzéseket, például konkrét módszert a 2013-ig tartó tagállami rákmegelőzési programok integrálására, ezért felkéri a Bizottságot e hiányosság pótlására;

| 58. | kéri, hogy biztosítsanak nagyobb finanszírozást a regionális politika és az Európai Szociális Alap programjainak, amelyek a polgárok rák elleni védelemmel és megelőzéssel kapcsolatos oktatására és tájékoztatására irányulnak; |
| --- | --- |

58.

kéri, hogy biztosítsanak nagyobb finanszírozást a regionális politika és az Európai Szociális Alap programjainak, amelyek a polgárok rák elleni védelemmel és megelőzéssel kapcsolatos oktatására és tájékoztatására irányulnak;

| 59. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a közösségi jogalkotás mind az ipar, mind a kutatók számára tartalmazzon ösztönzőket a folyamatos kutatásban való részvétel tekintetében, azzal a céllal, hogy a rák leküzdésére és megfékezésére új, tudományos bizonyítékokon alapuló gyógyszerek és kezelések kidolgozására kerüljön sor; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a közösségi jogalkotás mind az ipar, mind a kutatók számára tartalmazzon ösztönzőket a folyamatos kutatásban való részvétel tekintetében, azzal a céllal, hogy a rák leküzdésére és megfékezésére új, tudományos bizonyítékokon alapuló gyógyszerek és kezelések kidolgozására kerüljön sor;

| 60. | hangsúlyozza az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlat bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2001. április 4-i 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) felülvizsgálatának fontosságát, hogy – elismerve a nem kereskedelmi jellegű kutatási ágazatban felmerülő költségek hatását – még nagyobb ösztönzést kapjon a rákkutatás, különös tekintettel a rákszűrésre és a korai felismerésre, valamint hogy javuljon a folyamatban lévő és befejezett klinikai vizsgálatokkal kapcsolatban a betegeknek és a közvéleménynek nyújtott tájékoztatás; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlat bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2001. április 4-i 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) felülvizsgálatának fontosságát, hogy – elismerve a nem kereskedelmi jellegű kutatási ágazatban felmerülő költségek hatását – még nagyobb ösztönzést kapjon a rákkutatás, különös tekintettel a rákszűrésre és a korai felismerésre, valamint hogy javuljon a folyamatban lévő és befejezett klinikai vizsgálatokkal kapcsolatban a betegeknek és a közvéleménynek nyújtott tájékoztatás;

| 61. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós jogszabályok ösztönzőket tartalmazzanak a kutatók és az ipar számára, hogy nutrigenomikai és epigenetikus kutatással validált táplálkozási és más természetes termékekre épülő stratégiákat fejlesszenek ki a rák megelőzésére; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós jogszabályok ösztönzőket tartalmazzanak a kutatók és az ipar számára, hogy nutrigenomikai és epigenetikus kutatással validált táplálkozási és más természetes termékekre épülő stratégiákat fejlesszenek ki a rák megelőzésére;

| 62. | továbbá sürgeti, hogy haladéktalanul vezessenek be közösségi és nemzetközi szabadalmat; |
| --- | --- |

62.

továbbá sürgeti, hogy haladéktalanul vezessenek be közösségi és nemzetközi szabadalmat;

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy egészségügyi szakemberekből álló hálózatokon keresztül biztosítsa a kezelés és az ellátás terén bevált gyakorlatok terjesztését annak érdekében, hogy a polgárok hozzájuthassanak a rendelkezésre álló legmagasabb színvonalú kezeléshez; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Bizottságot, hogy egészségügyi szakemberekből álló hálózatokon keresztül biztosítsa a kezelés és az ellátás terén bevált gyakorlatok terjesztését annak érdekében, hogy a polgárok hozzájuthassanak a rendelkezésre álló legmagasabb színvonalú kezeléshez;

| 64. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot olyan kezdeményezések kidolgozására és megerősítésére, amelyek a rák által közvetlenül vagy közvetve érintett személyek számára nyújtanak támogatást, különösen EU-szerte a rák túlélői számára nyújtott lelki gondozás és támogatás kezdeményezése és továbbfejlesztése révén; |
| --- | --- |

64.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot olyan kezdeményezések kidolgozására és megerősítésére, amelyek a rák által közvetlenül vagy közvetve érintett személyek számára nyújtanak támogatást, különösen EU-szerte a rák túlélői számára nyújtott lelki gondozás és támogatás kezdeményezése és továbbfejlesztése révén;

| 65. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki útmutatásokat a rokkantság olyan fogalmának közös meghatározására, amely magában foglalja a krónikus betegséggel vagy rákkal élő embereket is, ugyanakkor biztosítsa, hogy azon tagállamok, amelyek ezt még nem tették meg, haladéktalanul foglalják bele ezeket a betegeket a rokkantságra vonatkozó nemzeti meghatározásukba; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki útmutatásokat a rokkantság olyan fogalmának közös meghatározására, amely magában foglalja a krónikus betegséggel vagy rákkal élő embereket is, ugyanakkor biztosítsa, hogy azon tagállamok, amelyek ezt még nem tették meg, haladéktalanul foglalják bele ezeket a betegeket a rokkantságra vonatkozó nemzeti meghatározásukba;

| 66. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a rák elleni gyógyszerek – beleértve a ritka és kevésbé gyakori rákfajták kezelésére szolgáló gyógyszereket – valamennyi tagállamban egyformán hozzáférhetők legyenek az összes rászoruló beteg számára; valamint felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek célzott és összehangolt intézkedéseket a rákkal kapcsolatos kezelésekhez és gondozáshoz való hozzáférés tekintetében meglévő egyenlőtlenségek csökkentésére, beleértve az újonnan forgalomba hozott „célzott” rákgyógyszerekhez való hozzáférést is; |
| --- | --- |

66.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a rák elleni gyógyszerek – beleértve a ritka és kevésbé gyakori rákfajták kezelésére szolgáló gyógyszereket – valamennyi tagállamban egyformán hozzáférhetők legyenek az összes rászoruló beteg számára; valamint felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek célzott és összehangolt intézkedéseket a rákkal kapcsolatos kezelésekhez és gondozáshoz való hozzáférés tekintetében meglévő egyenlőtlenségek csökkentésére, beleértve az újonnan forgalomba hozott „célzott” rákgyógyszerekhez való hozzáférést is;

| 67. | elvárja a tagállamoktól, hogy jobb tájékoztatási politikákat fogadjanak el a mell-, méhnyak- és vastagbélrák szűrésének fontosságára vonatkozóan, annak érdekében, hogy valamennyi megcélzott lakossági csoport körében növeljék az elfogadottság és a részvétel arányát, külön figyelmet fordítva a kisebbségi és a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű csoportok bevonására; |
| --- | --- |

67.

elvárja a tagállamoktól, hogy jobb tájékoztatási politikákat fogadjanak el a mell-, méhnyak- és vastagbélrák szűrésének fontosságára vonatkozóan, annak érdekében, hogy valamennyi megcélzott lakossági csoport körében növeljék az elfogadottság és a részvétel arányát, külön figyelmet fordítva a kisebbségi és a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű csoportok bevonására;

| 68. | rámutat arra, hogy a rák elleni partnerség által kitűzött célok hosszú távra szólnak, ezért sürgeti az európai intézményeket, hogy egy későbbi közösségi egészségügyi költségvetésben támogassák a rák elleni partnerség 10 éves fenntarthatóságát és életképességét; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje és kövesse nyomon az európai partnerség által tett ajánlások végrehajtásának előrehaladását és hatékonyságát, valamint hogy évente készítsen erről jelentést; |
| --- | --- |

68.

rámutat arra, hogy a rák elleni partnerség által kitűzött célok hosszú távra szólnak, ezért sürgeti az európai intézményeket, hogy egy későbbi közösségi egészségügyi költségvetésben támogassák a rák elleni partnerség 10 éves fenntarthatóságát és életképességét; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje és kövesse nyomon az európai partnerség által tett ajánlások végrehajtásának előrehaladását és hatékonyságát, valamint hogy évente készítsen erről jelentést;

| 69. | úgy véli, hogy a rákot okozó vagy a kialakulását elősegítő anyagok tekintetében meglévő jogszabályok megfelelő végrehajtása kiemelkedő fontosságú a rák elleni fellépésben; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a munkavállalók egészségével kapcsolatos vonatkozó jogszabályok teljes körű végrehajtását, valamint hogy – a REACH-rendelet szerinti engedélyezések keretében a CMR-anyagokra vonatkozó gyors döntéseket elősegítő lépésként – gyorsan és határozottan járuljon hozzá a különös aggodalomra okot adó anyagok átfogó jelöltlistájának elkészítéséhez; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a rákot okozó vagy a kialakulását elősegítő anyagok tekintetében meglévő jogszabályok megfelelő végrehajtása kiemelkedő fontosságú a rák elleni fellépésben; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a munkavállalók egészségével kapcsolatos vonatkozó jogszabályok teljes körű végrehajtását, valamint hogy – a REACH-rendelet szerinti engedélyezések keretében a CMR-anyagokra vonatkozó gyors döntéseket elősegítő lépésként – gyorsan és határozottan járuljon hozzá a különös aggodalomra okot adó anyagok átfogó jelöltlistájának elkészítéséhez;

| 70. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

70.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 301., 2007.11.20., 3. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0477.

(3)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(4)  Az Európai Unió Tanácsa, a Tanács következtetései a rák jelentette teher csökkentéséről, a Tanács (Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztói ügyek) 2876. ülése, Luxembourg, 2008. június 10.

(5)  HL L 327., 2003.12.16., 34. o.

(6)  HL C 227. E, 2008.9.4., 160. o.

(7)  HL C 247. E, 2009.10.15., 11. o.

(8)  HL C 313. E, 2006.12.20., 273. o.

(9)  HL C 68. E, 2004.3.18., 611. o.

(10)  HL L 95., 1996.4.16., 9. o.

(11)  HL L 213., 2004.6.15., 8. o.

(12)  HL C 27. E, 2008.1.31., 247. o.

(13)  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

(14)  Jemal A, Ward E, Thun M (2010) Declining Death Rates Reflect Progress against Cancer. PLoS ONE 5(3): e9584. doi:10.1371/journal.pone.0009584.

(15)  HL L 121., 2001.5.1., 34. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/107 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/107

---

2010. május 6., csütörtökInformációs és kommunikációs technológiák alkalmazása az energiahatékony és alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében

P7_TA(2010)0153

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében (2009/2228(INI))

2011/C 81 E/20

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében” című, 2009. március 12-i közleményére (COM(2009)0111) valamint az azt követő 2009. október 9-i ajánlásra (C(2009)7604),

tekintettel a Bizottság „Ma beruházni a holnap Európájába” című közleményére (COM(2009)0036),

tekintettel a 2008. december 11-12-i Európai Tanács ülésének következtetéseire, és különösen az éghajlat és az energia terén meghatározott célkitűzésekre,

tekintettel az európai gazdasági fellendülés tervére, amely a gazdasági növekedéshez való gyorsabb visszatérést szolgálja (COM(2008)0800),

tekintettel a Bizottság „Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal” című közleményére (COM(2008)0241),

tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (átdolgozott változat) (COM (2008)0780) vonatkozóan az Európai Parlament és a Tanács között létrejött politikai megállapodásra,

tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére” című, 2008. december 16-i közleményére (COM(2008)0886),

tekintettel a Bizottság „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című közleményére (COM(2006)0545),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0120/2010),

| A. | mivel az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését célzó intézkedések különös eszközök bevezetését igénylik az energiafogyasztás és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében, elsősorban az energiahatékonyságot és a megújuló energiákat támogató intézkedéseken keresztül, |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését célzó intézkedések különös eszközök bevezetését igénylik az energiafogyasztás és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében, elsősorban az energiahatékonyságot és a megújuló energiákat támogató intézkedéseken keresztül,

| B. | mivel az Európai Unió által 2020-ra meghatározott, nagyra törő éghajlati és energiaügyi célkitűzések csak energiamegtakarítási, energiahatékonysági és egyéb kiegészítő intézkedések együttese révén érhetők el, elsősorban a kutatás és innováció révén, valamint azáltal, hogy folyamatosan nagyra törő célokat határoznak meg az ETS által nem szabályozott ágazatok és termékek energiateljesítménye tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió által 2020-ra meghatározott, nagyra törő éghajlati és energiaügyi célkitűzések csak energiamegtakarítási, energiahatékonysági és egyéb kiegészítő intézkedések együttese révén érhetők el, elsősorban a kutatás és innováció révén, valamint azáltal, hogy folyamatosan nagyra törő célokat határoznak meg az ETS által nem szabályozott ágazatok és termékek energiateljesítménye tekintetében,

| C. | mivel az energiamegtakarítás nem valósul meg elég gyorsan ahhoz, hogy elérjük a 2020-ra meghatározott célt, az IKT kihasználásával kapcsolatos jelenlegi intézkedések pedig nincsenek összhangban azon kihívások nagyságrendjével, hogy egy fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszer kialakítása felé kell haladni, |
| --- | --- |

C.

mivel az energiamegtakarítás nem valósul meg elég gyorsan ahhoz, hogy elérjük a 2020-ra meghatározott célt, az IKT kihasználásával kapcsolatos jelenlegi intézkedések pedig nincsenek összhangban azon kihívások nagyságrendjével, hogy egy fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszer kialakítása felé kell haladni,

| D. | mivel az IKT-ágazat Európa villamosenergia-fogyasztásának mintegy 8 %-áért, szén-dioxid-kibocsátásának pedig 2 %-áért felelős (ebből 1,75 % az IKT-termékek és -szolgáltatások felhasználásából, 0,25 % pedig az előállításukból származik), a szénlábnyoma pedig gyorsan nő, |
| --- | --- |

D.

mivel az IKT-ágazat Európa villamosenergia-fogyasztásának mintegy 8 %-áért, szén-dioxid-kibocsátásának pedig 2 %-áért felelős (ebből 1,75 % az IKT-termékek és -szolgáltatások felhasználásából, 0,25 % pedig az előállításukból származik), a szénlábnyoma pedig gyorsan nő,

| E. | mivel az IKT a munkaerő mintegy 7 %-át foglalkoztatja, a GDP-nek pedig több mint 6 %-át teszi ki, és mivel fennáll annak a súlyos kockázata, hogy az EU elveszíti vezető szerepét a digitális technológia terén, haladéktalanul fokozni kell az innovációt ebben az ágazatban, amely előnyös mind az éghajlatunk, mind pedig a jövőbeli környezetbarát munkahelyek létrehozása szempontjából, |
| --- | --- |

E.

mivel az IKT a munkaerő mintegy 7 %-át foglalkoztatja, a GDP-nek pedig több mint 6 %-át teszi ki, és mivel fennáll annak a súlyos kockázata, hogy az EU elveszíti vezető szerepét a digitális technológia terén, haladéktalanul fokozni kell az innovációt ebben az ágazatban, amely előnyös mind az éghajlatunk, mind pedig a jövőbeli környezetbarát munkahelyek létrehozása szempontjából,

| F. | mivel az információs és kommunikációs technológiák hatalmas kiaknázatlan potenciállal rendelkeznek az energiamegtakarítást illetően, és a nagyszámú alkalmazás révén segíthetnek az energiahatékonyság javításában; mivel ezenkívül ezeket az alkalmazásokat mindeddig nem használták fel kellő mértékben, |
| --- | --- |

F.

mivel az információs és kommunikációs technológiák hatalmas kiaknázatlan potenciállal rendelkeznek az energiamegtakarítást illetően, és a nagyszámú alkalmazás révén segíthetnek az energiahatékonyság javításában; mivel ezenkívül ezeket az alkalmazásokat mindeddig nem használták fel kellő mértékben,

| G. | mivel az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) jelentős mértékben hozzájárulhatnak az EU gazdaságának energiahatékonyságához, nevezetesen az építési és a közlekedési ágazatban, valamint a lakosság körében általában az energiatermelés és -elosztás hatékonyságának javítása révén, amellyel 2020-ra elérhető a 20 %-os energiamegtakarításra vonatkozó célkitűzés, |
| --- | --- |

G.

mivel az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) jelentős mértékben hozzájárulhatnak az EU gazdaságának energiahatékonyságához, nevezetesen az építési és a közlekedési ágazatban, valamint a lakosság körében általában az energiatermelés és -elosztás hatékonyságának javítása révén, amellyel 2020-ra elérhető a 20 %-os energiamegtakarításra vonatkozó célkitűzés,

| H. | mivel a megújuló energiaforrások jó hatékonysággal alkalmazhatók az információs és kommunikációs technológiák villamosenergia-igényének kielégítésére, mivel az IKT-alapú rendszerek az épületek energiafogyasztását akár 17 %-kal, a közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátást pedig akár 27 %-kal csökkenthetik, |
| --- | --- |

H.

mivel a megújuló energiaforrások jó hatékonysággal alkalmazhatók az információs és kommunikációs technológiák villamosenergia-igényének kielégítésére, mivel az IKT-alapú rendszerek az épületek energiafogyasztását akár 17 %-kal, a közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátást pedig akár 27 %-kal csökkenthetik,

| I. | mivel a szakmai és üzleti szervezeteknek – különösen a közlekedési, ipari és építőipari ágazatban – kulcsszerepet kell játszaniuk az energiafelhasználás csökkentésében, és ebben a tekintetben elő kell segíteniük az IKT alkalmazását, |
| --- | --- |

I.

mivel a szakmai és üzleti szervezeteknek – különösen a közlekedési, ipari és építőipari ágazatban – kulcsszerepet kell játszaniuk az energiafelhasználás csökkentésében, és ebben a tekintetben elő kell segíteniük az IKT alkalmazását,

| J. | mivel az IKT olyan technológia, amely lehetővé teszi az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését villamosenergia-elosztó hálózatokon (intelligens hálózatok), intelligens épületeken, intelligens lakásokon és mérőeszközökön, az ökológiailag hatékony közlekedésen és a dematerializáción, az ökológiailag hatékony ipari folyamatokon és a szervezetek fenntarthatóságán keresztül, |
| --- | --- |

J.

mivel az IKT olyan technológia, amely lehetővé teszi az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését villamosenergia-elosztó hálózatokon (intelligens hálózatok), intelligens épületeken, intelligens lakásokon és mérőeszközökön, az ökológiailag hatékony közlekedésen és a dematerializáción, az ökológiailag hatékony ipari folyamatokon és a szervezetek fenntarthatóságán keresztül,

| K. | mivel a gépesített ipari rendszerek az ipari tevékenységek által használt teljes villamos energia 65 %-át teszik ki, és mivel az intelligens motorok széles körű elterjedése 2020-ban 0,97 Gt szén-dioxidkibocsátás-csökkenést eredményez majd, |
| --- | --- |

K.

mivel a gépesített ipari rendszerek az ipari tevékenységek által használt teljes villamos energia 65 %-át teszik ki, és mivel az intelligens motorok széles körű elterjedése 2020-ban 0,97 Gt szén-dioxidkibocsátás-csökkenést eredményez majd,

| L. | mivel az energiafogyasztás teljesítményének méréséhez és ellenőrzéséhez kompatibilis módszerekre és eszközökre van szükség; mivel az intelligens mérőeszközök bevezetése akár 10 %-kal is csökkentheti az energiafogyasztást, elősegítheti az elosztott villamosenergia-termelés (microgeneration) térnyerését, csökkentheti a kiskapacitású hálózatok veszteségét, így elősegítve a megújuló energiák elterjedését, |
| --- | --- |

L.

mivel az energiafogyasztás teljesítményének méréséhez és ellenőrzéséhez kompatibilis módszerekre és eszközökre van szükség; mivel az intelligens mérőeszközök bevezetése akár 10 %-kal is csökkentheti az energiafogyasztást, elősegítheti az elosztott villamosenergia-termelés (microgeneration) térnyerését, csökkentheti a kiskapacitású hálózatok veszteségét, így elősegítve a megújuló energiák elterjedését,

| M. | mivel e technológiák alkalmazása közvetlen kapcsolatban áll a szélessávú internet terjesztésével és fejlesztésével Európában, |
| --- | --- |

M.

mivel e technológiák alkalmazása közvetlen kapcsolatban áll a szélessávú internet terjesztésével és fejlesztésével Európában,

| N. | mivel az európai kutatási és innovációs politikán, valamint az információk és bevált gyakorlatok cseréjén keresztül a lehető legjobban integrálni kell az eddigi intézkedéseket, és mivel az EU K+F és strukturális forrásait, valamint a tagállamok cselekvéseit és az EBB finanszírozási mechanizmusait jobban össze kell hangolni a szinergiák létrehozása céljából, |
| --- | --- |

N.

mivel az európai kutatási és innovációs politikán, valamint az információk és bevált gyakorlatok cseréjén keresztül a lehető legjobban integrálni kell az eddigi intézkedéseket, és mivel az EU K+F és strukturális forrásait, valamint a tagállamok cselekvéseit és az EBB finanszírozási mechanizmusait jobban össze kell hangolni a szinergiák létrehozása céljából,

| O. | mivel a területfejlesztés, az energiaellátás, a középítmények építése és a közlekedésirányítás terén bizonyos felelősségi és jogkörök nemzeti, regionális és helyi hatáskörben vannak, |
| --- | --- |

O.

mivel a területfejlesztés, az energiaellátás, a középítmények építése és a közlekedésirányítás terén bizonyos felelősségi és jogkörök nemzeti, regionális és helyi hatáskörben vannak,

| P. | J. mivel az új technológiákkal és a potenciális energiamegtakarítási és gazdasági haszonnal kapcsolatos fogyasztói tudatosság növelése nagy jelentőséggel bír, és képessé teszi a fogyasztókat arra, hogy jobban irányítsák energiafogyasztásukat, |
| --- | --- |

P.

J. mivel az új technológiákkal és a potenciális energiamegtakarítási és gazdasági haszonnal kapcsolatos fogyasztói tudatosság növelése nagy jelentőséggel bír, és képessé teszi a fogyasztókat arra, hogy jobban irányítsák energiafogyasztásukat,

| Q. | mivel az adatbankok működtetésére fordított pénz 15–20 %-át jelenleg az áramellátásra és a hűtésre pazarolják el, |
| --- | --- |

Q.

mivel az adatbankok működtetésére fordított pénz 15–20 %-át jelenleg az áramellátásra és a hűtésre pazarolják el,

| R. | mivel figyelmet kell fordítani az információs és kommunikációs technológiák által a különböző ágazatok szolgáltatásai online elérhetőségének biztosítása során hagyott ökológiai lábnyomra, |
| --- | --- |

R.

mivel figyelmet kell fordítani az információs és kommunikációs technológiák által a különböző ágazatok szolgáltatásai online elérhetőségének biztosítása során hagyott ökológiai lábnyomra,

| S. | tekintettel arra a szerepre, amelyen keresztül az energiahatékonyság segíteni tud az Európai Unióban egyre növekvő energiabiztonsági aggályok kezelésében, |
| --- | --- |

S.

tekintettel arra a szerepre, amelyen keresztül az energiahatékonyság segíteni tud az Európai Unióban egyre növekvő energiabiztonsági aggályok kezelésében,

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság közleményét és azt követő ajánlását, amelyekkel nagy vonalakban egyetért; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság közleményét és azt követő ajánlását, amelyekkel nagy vonalakban egyetért;

| 2. | kéri olyan intézkedések bevezetését, amelyek garantálják az intelligens fogyasztásméréssel összefüggésben használt személyes információk bizalmas kezelését; |
| --- | --- |

2.

kéri olyan intézkedések bevezetését, amelyek garantálják az intelligens fogyasztásméréssel összefüggésben használt személyes információk bizalmas kezelését;

| 3. | ezért arra kéri a Bizottságot, hogy 2010 végéig terjesszen elő egy ajánláscsomagot annak biztosítása érdekében, hogy az intelligens fogyasztásmérés végrehajtása a harmadik energiapiaci intézkedéscsomagban megállapított ütemtervnek megfelelően menjen végbe, valamint hogy sor kerüljön az intelligens mérőórákra vonatkozó minimális funkcionális követelmények meghatározására annak érdekében, hogy a fogyasztók jobban tudják irányítani energiafogyasztásukat, hogy kiegyenesítsék a keresleti görbét, továbbá új energiaszolgáltatások és egy innovatív, harmonizált és interoperábilis intelligens európai hálózat bevezetésének elősegítése céljából, az összes, az egyes tagállamokban alkalmazott, legjobbnak bizonyult gyakorlat figyelembevételével, különösen a kétirányú és valós idejű energia- és információáramlás kezelésének területén; a minimális funkcionális követelmények meghatározásakor kellően figyelembe kell venni az európai szabványügyi szervezetek, a CEN, a CENELEC és az ETSI által az intelligens mérőeszközök szabványosítására vonatkozó 441. megbízás alapján a „kiegészítő funkcionális követelmények” meghatározása során végzett munkát; |
| --- | --- |

3.

ezért arra kéri a Bizottságot, hogy 2010 végéig terjesszen elő egy ajánláscsomagot annak biztosítása érdekében, hogy az intelligens fogyasztásmérés végrehajtása a harmadik energiapiaci intézkedéscsomagban megállapított ütemtervnek megfelelően menjen végbe, valamint hogy sor kerüljön az intelligens mérőórákra vonatkozó minimális funkcionális követelmények meghatározására annak érdekében, hogy a fogyasztók jobban tudják irányítani energiafogyasztásukat, hogy kiegyenesítsék a keresleti görbét, továbbá új energiaszolgáltatások és egy innovatív, harmonizált és interoperábilis intelligens európai hálózat bevezetésének elősegítése céljából, az összes, az egyes tagállamokban alkalmazott, legjobbnak bizonyult gyakorlat figyelembevételével, különösen a kétirányú és valós idejű energia- és információáramlás kezelésének területén; a minimális funkcionális követelmények meghatározásakor kellően figyelembe kell venni az európai szabványügyi szervezetek, a CEN, a CENELEC és az ETSI által az intelligens mérőeszközök szabványosítására vonatkozó 441. megbízás alapján a „kiegészítő funkcionális követelmények” meghatározása során végzett munkát;

| 4. | hangsúlyozza, hogy jelentős technológiai fejlődést és az IKT-hoz szorosan kapcsolódó szervezeti innovációkat várnak el ahhoz, hogy energiamegtakarítási potenciálra tegyenek szert az elkövetkező évtizedekben; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy jelentős technológiai fejlődést és az IKT-hoz szorosan kapcsolódó szervezeti innovációkat várnak el ahhoz, hogy energiamegtakarítási potenciálra tegyenek szert az elkövetkező évtizedekben;

| 5. | úgy véli, hogy az IKT elengedhetetlen ahhoz, hogy a gazdasági növekedést elválasszák az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásától, három alapvető stratégiát felhasználva az éghajlatváltozás mérsékléséhez: az energiafogyasztás csökkentése, az energiahatékonyság növelése és a megújuló energiaforrások integrációja; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az IKT elengedhetetlen ahhoz, hogy a gazdasági növekedést elválasszák az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásától, három alapvető stratégiát felhasználva az éghajlatváltozás mérsékléséhez: az energiafogyasztás csökkentése, az energiahatékonyság növelése és a megújuló energiaforrások integrációja;

| 6. | megállapítja, hogy csak az energiafogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás mérését szolgáló közös módszerek bevezetésével lehet összehasonlítani a különböző tagállamokban rendelkezésre álló adatokat és javítani az energiahatékonyságot, valamint azáltal, hogy összehasonlító módszertani keretet dolgoznak ki az építőipar energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjének kiszámítására; úgy véli továbbá, hogy az interoperabilitás minimumkövetelményeként az IKT-k szabványosítását gyorsan el kell indítani. A szabványosításnak a mérési funkciókon kívül a szerződésekről és a fogyasztásról szóló információkhoz való hozzáférésről, a központi üzemeltetői rendszerekkel a villamosenergia-hálózaton keresztül történő kommunikáció lehetőségéről és egy, a távolról üzemeltethető ellátás be- és kikapcsolását lehetővé tevő berendezésről is rendelkeznie kell; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy csak az energiafogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás mérését szolgáló közös módszerek bevezetésével lehet összehasonlítani a különböző tagállamokban rendelkezésre álló adatokat és javítani az energiahatékonyságot, valamint azáltal, hogy összehasonlító módszertani keretet dolgoznak ki az építőipar energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjének kiszámítására; úgy véli továbbá, hogy az interoperabilitás minimumkövetelményeként az IKT-k szabványosítását gyorsan el kell indítani. A szabványosításnak a mérési funkciókon kívül a szerződésekről és a fogyasztásról szóló információkhoz való hozzáférésről, a központi üzemeltetői rendszerekkel a villamosenergia-hálózaton keresztül történő kommunikáció lehetőségéről és egy, a távolról üzemeltethető ellátás be- és kikapcsolását lehetővé tevő berendezésről is rendelkeznie kell;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az IKT szabványosítása az általános szabványosítási tevékenységek részét képezi, és hozzájárul az európai ipar versenyképességének javítására vonatkozó politikai célkitűzéshez, amelyet a lisszaboni stratégia rögzített; támogatja az IKT szabványosítására irányuló 2009-es munkaprogram végrehajtását a kijelölt kiemelt területeken: e-egészségügy, e-integráció, intelligens közlekedés, környezetvédelmi célokat szolgáló IKT, e-vállalkozások, e-készségek, e-tanulás, a személyes adatok védelme, adatvédelem, hálózat- és információbiztonság; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az IKT szabványosítása az általános szabványosítási tevékenységek részét képezi, és hozzájárul az európai ipar versenyképességének javítására vonatkozó politikai célkitűzéshez, amelyet a lisszaboni stratégia rögzített; támogatja az IKT szabványosítására irányuló 2009-es munkaprogram végrehajtását a kijelölt kiemelt területeken: e-egészségügy, e-integráció, intelligens közlekedés, környezetvédelmi célokat szolgáló IKT, e-vállalkozások, e-készségek, e-tanulás, a személyes adatok védelme, adatvédelem, hálózat- és információbiztonság;

| 8. | úgy véli, hogy amennyiben az IKT-k elősegíthetik az energiatakarékosságot az adatok folyamatos nyomon követése által, amelynek célja optimalizálni az állami és magán-energiafogyasztást, valamint javítani számos ágazat energiateljesítményét, az IKT-ágazatnak – figyelembe véve saját energiafogyasztásának exponenciális növekedését – példát kell mutatnia azzal, hogy fogyasztását jelentősen csökkenti; kéri a Bizottságot, hogy a továbbiakban mérlegelje a források felhasználását illetően az IKT-k hatékony gazdasághoz való hozzájárulását; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy amennyiben az IKT-k elősegíthetik az energiatakarékosságot az adatok folyamatos nyomon követése által, amelynek célja optimalizálni az állami és magán-energiafogyasztást, valamint javítani számos ágazat energiateljesítményét, az IKT-ágazatnak – figyelembe véve saját energiafogyasztásának exponenciális növekedését – példát kell mutatnia azzal, hogy fogyasztását jelentősen csökkenti; kéri a Bizottságot, hogy a továbbiakban mérlegelje a források felhasználását illetően az IKT-k hatékony gazdasághoz való hozzájárulását;

| 9. | hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az alacsony szén-dioxid-kibocsátású IKT-alkalmazások fejlesztése terén; létfontosságúnak tartja az IKT kutatási kiválóság támogatását és a közös állami és magánpartnerségek keretében végzett beruházások ösztönzését az olyan nagy kockázatokkal járó területeken, mint az együttműködésben folytatott IKT-kutatás és -innováció; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az alacsony szén-dioxid-kibocsátású IKT-alkalmazások fejlesztése terén; létfontosságúnak tartja az IKT kutatási kiválóság támogatását és a közös állami és magánpartnerségek keretében végzett beruházások ösztönzését az olyan nagy kockázatokkal járó területeken, mint az együttműködésben folytatott IKT-kutatás és -innováció;

| 10. | úgy véli, hogy az információs és kommunikációs technológiák fontos szerepet játszhatnak a klímaváltozás globális hatásainak mérésében, számszerűsítésében és a klímavédelmi intézkedésének értékelésében. Ezek a technológiák így hozzájárulhatnak a klímapolitika finomhangolásához; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az információs és kommunikációs technológiák fontos szerepet játszhatnak a klímaváltozás globális hatásainak mérésében, számszerűsítésében és a klímavédelmi intézkedésének értékelésében. Ezek a technológiák így hozzájárulhatnak a klímapolitika finomhangolásához;

| 11. | hangsúlyozza, hogy ennek alapján az IKT-ágazat saját energiafogyasztása csökkentésére irányuló kötelezettségvállalásának elsősorban az adatközpontokra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy ennek alapján az IKT-ágazat saját energiafogyasztása csökkentésére irányuló kötelezettségvállalásának elsősorban az adatközpontokra kell vonatkoznia;

| 12. | hangsúlyozza az IKT-ágazat saját energiafogyasztásának fontosságát, és sürgeti az ágazatot a Bizottság (C(2009)7604) ajánlásának mint minimumkövetelménynek a mihamarabbi végrehajtására az ajánlásban rögzített határidőn belül; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza az IKT-ágazat saját energiafogyasztásának fontosságát, és sürgeti az ágazatot a Bizottság (C(2009)7604) ajánlásának mint minimumkövetelménynek a mihamarabbi végrehajtására az ajánlásban rögzített határidőn belül;

| 13. | úgy véli, hogy az energiamegtakarítási potenciál következő évtizedekben való növelése érdekében a villamosenergia-hálózatoknak rugalmas, szabályozott áramellátást biztosító intelligens rendszerekké kell válniuk, amelyeket fejlett információs technológia támogat; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az energiamegtakarítási potenciál következő évtizedekben való növelése érdekében a villamosenergia-hálózatoknak rugalmas, szabályozott áramellátást biztosító intelligens rendszerekké kell válniuk, amelyeket fejlett információs technológia támogat;

| 14. | megállapítja, hogy a háztartásokban, az építőiparban, a közlekedési, a logisztikai, valamint az ipari ágazatban az IKT-k számos módon alkalmazhatók az energiahatékonyság és az energiagazdálkodás javítására; rámutat arra, hogy ezek az alkalmazások többek között a villamosenergia-elosztást, a világítást, a fűtést, hűtést, a szellőztetést, a légkondicionálást, valamint az IKT-k által nyújtott mérési, ellenőrzési és automatizálási lehetőségeket érintik; fenntartja, hogy az intelligens mérőeszközök, a hatékony világítás, a számítási felhő és az elosztott szoftvertechnológiák átalakíthatják az energiaforrások felhasználási mintáit; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a háztartásokban, az építőiparban, a közlekedési, a logisztikai, valamint az ipari ágazatban az IKT-k számos módon alkalmazhatók az energiahatékonyság és az energiagazdálkodás javítására; rámutat arra, hogy ezek az alkalmazások többek között a villamosenergia-elosztást, a világítást, a fűtést, hűtést, a szellőztetést, a légkondicionálást, valamint az IKT-k által nyújtott mérési, ellenőrzési és automatizálási lehetőségeket érintik; fenntartja, hogy az intelligens mérőeszközök, a hatékony világítás, a számítási felhő és az elosztott szoftvertechnológiák átalakíthatják az energiaforrások felhasználási mintáit;

| 15. | megjegyzi, hogy az IKT innovatív megoldásokat kínálhat a várostervezés és a városi infrastruktúra számára a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az IKT innovatív megoldásokat kínálhat a várostervezés és a városi infrastruktúra számára a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez;

| 16. | úgy véli, hogy az IKT-k alkalmazása kulcsfontosságú szerepet játszhat az energiahatékonyság javításában, különösen a városi agglomerációk igazgatása és működése tekintetében; megítélése szerint az „intelligens városok” projekt rámutat arra, hogy az IKT-k képesek lehetnek az energiafogyasztás csökkentésére, és más városokat is arra ösztönöz, hogy javítsák az eredményeket, és sajátítsák el a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az IKT-k alkalmazása kulcsfontosságú szerepet játszhat az energiahatékonyság javításában, különösen a városi agglomerációk igazgatása és működése tekintetében; megítélése szerint az „intelligens városok” projekt rámutat arra, hogy az IKT-k képesek lehetnek az energiafogyasztás csökkentésére, és más városokat is arra ösztönöz, hogy javítsák az eredményeket, és sajátítsák el a bevált gyakorlatokat;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az állami hatóságok és a magánszolgáltatók által az intelligens mérőeszközök bevezetése terén folytatott szorosabb együttműködés csökkentheti a költségeket, és jobb szolgáltatásokat biztosíthat a fogyasztóknak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az állami hatóságok és a magánszolgáltatók által az intelligens mérőeszközök bevezetése terén folytatott szorosabb együttműködés csökkentheti a költségeket, és jobb szolgáltatásokat biztosíthat a fogyasztóknak;

| 18. | hangsúlyozza a közművek, a városi tanácsok és az önkormányzatok fontosságát az energiafogyasztás csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló gyakorlati intézkedések bevezetését célzó döntéshozatali folyamatban; e tekintetben hangsúlyozza az IKT-k jelentőségét; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a közművek, a városi tanácsok és az önkormányzatok fontosságát az energiafogyasztás csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló gyakorlati intézkedések bevezetését célzó döntéshozatali folyamatban; e tekintetben hangsúlyozza az IKT-k jelentőségét;

| 19. | hangsúlyozza, hogy valamennyi energiaigényes ágazatnak hozzá kell járulnia – amennyire módjában áll – az energiahatékonyság növeléséhez; megállapítja, hogy az európai szinten elérni kívánt globális célkitűzés akkor teljesül, ha az egyes szinteken elért energiamegtakarítások összege eléri a kívánt szintet; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy valamennyi energiaigényes ágazatnak hozzá kell járulnia – amennyire módjában áll – az energiahatékonyság növeléséhez; megállapítja, hogy az európai szinten elérni kívánt globális célkitűzés akkor teljesül, ha az egyes szinteken elért energiamegtakarítások összege eléri a kívánt szintet;

| 20. | kiemeli, hogy az IKT szektornak is erőfeszítéseket kell tennie az energiahatékonyság fokozása és a karbon-semleges energiaellátás térnyerése érdekében, az eszközpark, a kommunikációs hálózatok és átviteli rendszerek fejlesztése által. Az Európai Bizottságnak egyúttal rugalmasan hozzá kell igazítania a szabályozást az ágazat technikai fejlődéséhez; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy az IKT szektornak is erőfeszítéseket kell tennie az energiahatékonyság fokozása és a karbon-semleges energiaellátás térnyerése érdekében, az eszközpark, a kommunikációs hálózatok és átviteli rendszerek fejlesztése által. Az Európai Bizottságnak egyúttal rugalmasan hozzá kell igazítania a szabályozást az ágazat technikai fejlődéséhez;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az ipari szektorban a mérési és ellenőrzési technológiák, valamint az azoknak megfelelő szoftverek döntő szerepet játszanak az erőforrás-megtakarítási potenciálok megvalósításában; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az ipari szektorban a mérési és ellenőrzési technológiák, valamint az azoknak megfelelő szoftverek döntő szerepet játszanak az erőforrás-megtakarítási potenciálok megvalósításában;

| 22. | sajnálja, hogy lassan halad előre az energiahatékonyságban és energiatakarékosságban rejlő potenciál kiaknázása az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) végrehajtása során teljes körűen használja ki az IKT-ban rejlő energiatakarékossági lehetőségeket; |
| --- | --- |

22.

sajnálja, hogy lassan halad előre az energiahatékonyságban és energiatakarékosságban rejlő potenciál kiaknázása az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) végrehajtása során teljes körűen használja ki az IKT-ban rejlő energiatakarékossági lehetőségeket;

| 23. | hangsúlyozza az IKT energiahatékonyságra gyakorolt hatásának jelentőségét, amit már korábban is kiemeltek azáltal, hogy ezt a témát 2007-ben külön említették a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram IKT-hoz kapcsolódó prioritásai között (2); |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az IKT energiahatékonyságra gyakorolt hatásának jelentőségét, amit már korábban is kiemeltek azáltal, hogy ezt a témát 2007-ben külön említették a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram IKT-hoz kapcsolódó prioritásai között (2);

| 24. | kiemelten fontosnak tartja az európai gazdaság fellendítését az új technológiák és főként a különböző tagállamokban a szélessávú internet – mint a gazdasági növekedés eszköze – fejlesztése terén megvalósított befektetések által, hogy egyre több európai polgár és vállalkozás férhessen hozzá új rendszerekhez és alkalmazásokhoz, és hogy az Európai Unió 2020-as energiahatékonysági célkitűzései teljesüljenek; emellett az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás fő elemét képező IKT-fejlesztés hozzájárul az energiafüggőség csökkentéséhez, valamint a magas nyersanyagköltségek problémájának kezeléséhez; |
| --- | --- |

24.

kiemelten fontosnak tartja az európai gazdaság fellendítését az új technológiák és főként a különböző tagállamokban a szélessávú internet – mint a gazdasági növekedés eszköze – fejlesztése terén megvalósított befektetések által, hogy egyre több európai polgár és vállalkozás férhessen hozzá új rendszerekhez és alkalmazásokhoz, és hogy az Európai Unió 2020-as energiahatékonysági célkitűzései teljesüljenek; emellett az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás fő elemét képező IKT-fejlesztés hozzájárul az energiafüggőség csökkentéséhez, valamint a magas nyersanyagköltségek problémájának kezeléséhez;

| 25. | kéri a tagállamokat, hogy a megfelelő infrastruktúra kiépítésével minden uniós polgár számára tegyék elérhetővé a szélessávú internetet, az internetes szolgáltatások egyenlő hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, amely csökkentheti az utazás szükségességét; |
| --- | --- |

25.

kéri a tagállamokat, hogy a megfelelő infrastruktúra kiépítésével minden uniós polgár számára tegyék elérhetővé a szélessávú internetet, az internetes szolgáltatások egyenlő hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, amely csökkentheti az utazás szükségességét;

| 26. | sürgeti az online szolgáltatások (elektronikus banki szolgáltatások, e-kereskedelem, e-kormányzat, e-tanulás, e-egészségügy) és a távmunka fejlesztését és elterjesztését a polgároknak kínált szolgáltatások minőségének javítása és ezzel egyidejűleg a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy fejlesszék e szolgáltatásokat, amelyek – azon túl, hogy időt takarítanak meg a polgároknak – a közlekedési igények csökkenésével is járnak; |
| --- | --- |

26.

sürgeti az online szolgáltatások (elektronikus banki szolgáltatások, e-kereskedelem, e-kormányzat, e-tanulás, e-egészségügy) és a távmunka fejlesztését és elterjesztését a polgároknak kínált szolgáltatások minőségének javítása és ezzel egyidejűleg a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy fejlesszék e szolgáltatásokat, amelyek – azon túl, hogy időt takarítanak meg a polgároknak – a közlekedési igények csökkenésével is járnak;

| 27. | hangsúlyozza a logisztika fontosságát a közlekedés racionalizálásában és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében; elismeri, hogy növelni kell az IKT-eszközökkel kapcsolatos állami és magánbefektetéseket, hogy intelligens energiainfrastruktúrát fejlesszenek ki a közlekedésben, és különösen hogy e-fuvarozási és intelligens közlekedési rendszereket (ITS) valósítsanak meg; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a logisztika fontosságát a közlekedés racionalizálásában és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében; elismeri, hogy növelni kell az IKT-eszközökkel kapcsolatos állami és magánbefektetéseket, hogy intelligens energiainfrastruktúrát fejlesszenek ki a közlekedésben, és különösen hogy e-fuvarozási és intelligens közlekedési rendszereket (ITS) valósítsanak meg;

| 28. | úgy véli, hogy az intelligens közlekedési rendszerek közúti közlekedésben való alkalmazása és azoknak a más közlekedésmódokkal való összekapcsolása hozzájárulhat a közlekedési torlódások és az abból adódó, környezetet érő negatív hatások csökkentéséhez; úgy véli, hogy az IKT-k közlekedésben való alkalmazásának, az új technológiák és az utakkal, valamint azoknak a gumiabroncsokkal és az időjárási viszonyokkal való kölcsönhatásával kapcsolatos és a járművek fedélzetén is kijelzett minimuminformációk elérhetőségének köszönhetően, hatékonyabb, gyorsabb és biztonságosabb lesz az utazás és az áruszállítás; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az intelligens közlekedési rendszerek közúti közlekedésben való alkalmazása és azoknak a más közlekedésmódokkal való összekapcsolása hozzájárulhat a közlekedési torlódások és az abból adódó, környezetet érő negatív hatások csökkentéséhez; úgy véli, hogy az IKT-k közlekedésben való alkalmazásának, az új technológiák és az utakkal, valamint azoknak a gumiabroncsokkal és az időjárási viszonyokkal való kölcsönhatásával kapcsolatos és a járművek fedélzetén is kijelzett minimuminformációk elérhetőségének köszönhetően, hatékonyabb, gyorsabb és biztonságosabb lesz az utazás és az áruszállítás;

| 29. | hangsúlyozza az IKT fontosságát az új európai közlekedéspolitika tervezésében; felszólít arra, hogy a Bizottság minden ilyen tervében kapjanak helyet az IKT-megoldások, többek között a közlekedési forgalom szabályozásában, valamint hogy növeljék az intermodalitást a közlekedési ágazatban, és teremtsenek optimális egyensúlyt a különböző közlekedési módok között; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza az IKT fontosságát az új európai közlekedéspolitika tervezésében; felszólít arra, hogy a Bizottság minden ilyen tervében kapjanak helyet az IKT-megoldások, többek között a közlekedési forgalom szabályozásában, valamint hogy növeljék az intermodalitást a közlekedési ágazatban, és teremtsenek optimális egyensúlyt a különböző közlekedési módok között;

| 30. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják azokat az alkalmazásokat, amelyek egy olyan technológiai infrastruktúra létrehozásához szükségesek, amely lehetővé teszi a közúti fuvarozás csökkentését és az intermodalitás előmozdítását; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják azokat az alkalmazásokat, amelyek egy olyan technológiai infrastruktúra létrehozásához szükségesek, amely lehetővé teszi a közúti fuvarozás csökkentését és az intermodalitás előmozdítását;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazatban az energiamegtakarítás elérése érdekében az utazások virtuális találkozókkal elkerülhetők, az intelligens közlekedési rendszerek pedig rendkívül hatékony közlekedési rendszereket tesznek lehetővé; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazatban az energiamegtakarítás elérése érdekében az utazások virtuális találkozókkal elkerülhetők, az intelligens közlekedési rendszerek pedig rendkívül hatékony közlekedési rendszereket tesznek lehetővé;

| 32. | sürgeti, hogy a Bizottság fokozza erőfeszítéseit az IKT közlekedési célú alkalmazása terén, különös tekintettel a közlekedési megfigyelő- és mérőműszerek alkalmazására. Lényegesnek tartja, hogy a mérések eredményeit figyelembe vegyék a közlekedés valós idejű vezérlése, valamint az agglomerációs és regionális közlekedési hálózat fejlesztése és finomhangolása során; |
| --- | --- |

32.

sürgeti, hogy a Bizottság fokozza erőfeszítéseit az IKT közlekedési célú alkalmazása terén, különös tekintettel a közlekedési megfigyelő- és mérőműszerek alkalmazására. Lényegesnek tartja, hogy a mérések eredményeit figyelembe vegyék a közlekedés valós idejű vezérlése, valamint az agglomerációs és regionális közlekedési hálózat fejlesztése és finomhangolása során;

| 33. | felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő az intelligens motorok alkalmazását a fő ágazatok és az érintett közös technológiai platformok támogatása érdekében; |
| --- | --- |

33.

felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő az intelligens motorok alkalmazását a fő ágazatok és az érintett közös technológiai platformok támogatása érdekében;

| 34. | hangsúlyozza, hogy közös stratégiára van szükség az elektromos gépjárművek fejlesztése és gyártása terén; továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten az intelligens gépjárművek projektjeit és az intelligens közúti projekteket, valamint a V2V- és V2R-eszközökkel kapcsolatos K+F kísérleti projekteket, amelyek új üzleti lehetőségeket nyithatnak meg az európai IKT-vállalatok számára; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy közös stratégiára van szükség az elektromos gépjárművek fejlesztése és gyártása terén; továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten az intelligens gépjárművek projektjeit és az intelligens közúti projekteket, valamint a V2V- és V2R-eszközökkel kapcsolatos K+F kísérleti projekteket, amelyek új üzleti lehetőségeket nyithatnak meg az európai IKT-vállalatok számára;

| 35. | javasolja, hogy Európai Innovációs és Technológiai Intézet által végzett munkával összefüggésben kezeljék prioritásként a fenntartható intelligens városokat célzó IKT-k fejlesztésére irányuló kezdeményezéseket, mivel az EU lakosságának több mint 80 %-a városokban él, amelyek az európai társadalmakat jelenleg érintő legnagyobb kihívások előtt állnak a fenntartható fejlődést, a mobilitást, a kommunikációt, az egészséget, a biztonságot, a jólétet stb. illetően; |
| --- | --- |

35.

javasolja, hogy Európai Innovációs és Technológiai Intézet által végzett munkával összefüggésben kezeljék prioritásként a fenntartható intelligens városokat célzó IKT-k fejlesztésére irányuló kezdeményezéseket, mivel az EU lakosságának több mint 80 %-a városokban él, amelyek az európai társadalmakat jelenleg érintő legnagyobb kihívások előtt állnak a fenntartható fejlődést, a mobilitást, a kommunikációt, az egészséget, a biztonságot, a jólétet stb. illetően;

| 36. | hangsúlyozza, hogy Európa új digitális menetrendjének meghatározásáról szóló jövőbeli bizottsági javaslatnak arra kell irányulnia, hogy általánosan beépítse az IKT-t az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban; felszólít az IKT-technológiák kihasználására, hogy 2020-ra a kulcsfontosságú ágazatokban elérjék a szén-dioxid-kibocsátás megcélzott csökkentését; felszólít a felelős energiafogyasztás népszerűsítésére az intelligens mérőeszközök telepítésén keresztül; rámutat arra, hogy egyedi célokat kell meghatározni az IKT-szektor 2015-ös szénlábnyomára vonatkozóan is; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy Európa új digitális menetrendjének meghatározásáról szóló jövőbeli bizottsági javaslatnak arra kell irányulnia, hogy általánosan beépítse az IKT-t az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban; felszólít az IKT-technológiák kihasználására, hogy 2020-ra a kulcsfontosságú ágazatokban elérjék a szén-dioxid-kibocsátás megcélzott csökkentését; felszólít a felelős energiafogyasztás népszerűsítésére az intelligens mérőeszközök telepítésén keresztül; rámutat arra, hogy egyedi célokat kell meghatározni az IKT-szektor 2015-ös szénlábnyomára vonatkozóan is;

| 37. | megjegyzi, hogy az IKT-k iparban és közszolgáltatásokban való széles körű felhasználását jelentősen akadályozza, hogy ezen a területen nem megfelelő szintű a képzés; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy az IKT-k iparban és közszolgáltatásokban való széles körű felhasználását jelentősen akadályozza, hogy ezen a területen nem megfelelő szintű a képzés;

| 38. | ajánlja, hogy az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv felülvizsgálati záradékát tartsák be, és a következő felülvizsgálat során a a kisebb méretű épületekre is terjesszék ki a hatályát, sürgeti a tagállamokat az irányelv végrehajtására; ajánlja továbbá, hogy az energiahatékonysági végrehajtási intézkedésekbe kerüljenek bele az IKT-k; ösztönzi a tagállamokat, hogy a középületek energiatanúsítványait tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé és könnyen összehasoníthatóvá; |
| --- | --- |

38.

ajánlja, hogy az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv felülvizsgálati záradékát tartsák be, és a következő felülvizsgálat során a a kisebb méretű épületekre is terjesszék ki a hatályát, sürgeti a tagállamokat az irányelv végrehajtására; ajánlja továbbá, hogy az energiahatékonysági végrehajtási intézkedésekbe kerüljenek bele az IKT-k; ösztönzi a tagállamokat, hogy a középületek energiatanúsítványait tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé és könnyen összehasoníthatóvá;

| 39. | úgy véli, hogy az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés kereskedelmi hasznosításán keresztül mihamarabb elő kell mozdítani az intelligens készülékek alkalmazását; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés kereskedelmi hasznosításán keresztül mihamarabb elő kell mozdítani az intelligens készülékek alkalmazását;

| 40. | úgy véli, hogy az IKT-k fokozottabb alkalmazása fokozza az európai gazdasági növekedést, új, szakképzettséget igénylő munkahelyeket teremt és ösztönzi az új technológiák piacát és a környezetbarát munkahelyek létrehozását; úgy véli, hogy jelentős befektetésekre van szükség mind a K+F, mind pedig a már meglévő technológiák hasznosítása terén; felkéri a tagállamokat, hogy ösztönzőkkel támogassák az állami és magánbefektetéseket is az energiahatékonyság terén; e tekintetben megismétli a tagállamok és a Bizottság mint a közbeszerzések ajánlatkérőinek felelősségét; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az IKT-k fokozottabb alkalmazása fokozza az európai gazdasági növekedést, új, szakképzettséget igénylő munkahelyeket teremt és ösztönzi az új technológiák piacát és a környezetbarát munkahelyek létrehozását; úgy véli, hogy jelentős befektetésekre van szükség mind a K+F, mind pedig a már meglévő technológiák hasznosítása terén; felkéri a tagállamokat, hogy ösztönzőkkel támogassák az állami és magánbefektetéseket is az energiahatékonyság terén; e tekintetben megismétli a tagállamok és a Bizottság mint a közbeszerzések ajánlatkérőinek felelősségét;

| 41. | hangsúlyozza a magánbefektetések fontos szerepét a szükséges finanszírozási szint elérésében, és ezért úgy véli, hogy az EU-nak kedvező piaci és szabályozási keretet kell biztosítania, amely ösztönzi a vállalkozásokat a nagyra törő energiahatékonysági stratégia követésében; úgy véli, hogy e feltételek mellett a piacok el fogják érni a számukra kitűzött célokat; ezért felkéri a Bizottságot, hogy a korábbi közleményében (COM(2009)0111) felvázoltak szerint terjesszen elő konkrét, nagyra törő célokat a különböző IKT-kban rejlő potenciálnak megfelelően; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a magánbefektetések fontos szerepét a szükséges finanszírozási szint elérésében, és ezért úgy véli, hogy az EU-nak kedvező piaci és szabályozási keretet kell biztosítania, amely ösztönzi a vállalkozásokat a nagyra törő energiahatékonysági stratégia követésében; úgy véli, hogy e feltételek mellett a piacok el fogják érni a számukra kitűzött célokat; ezért felkéri a Bizottságot, hogy a korábbi közleményében (COM(2009)0111) felvázoltak szerint terjesszen elő konkrét, nagyra törő célokat a különböző IKT-kban rejlő potenciálnak megfelelően;

| 42. | felkéri a tagállamokat, hogy fektessenek be az energiahatékonysági oktatásba, amelyet az iskolákban kell megkezdeni, és bátorítja az innovatív IKT-alapú energiahatékonysági oktatás fejlesztését az általános és középiskolák széles hálózatában; |
| --- | --- |

42.

felkéri a tagállamokat, hogy fektessenek be az energiahatékonysági oktatásba, amelyet az iskolákban kell megkezdeni, és bátorítja az innovatív IKT-alapú energiahatékonysági oktatás fejlesztését az általános és középiskolák széles hálózatában;

| 43. | úgy véli, hogy az intelligens mérőeszközök és az IKT-projektek esetében átfogó tájékoztatási kampányra van szükség, hogy elmagyarázzák a polgároknak, milyen előnyökkel járnak; hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú a társadalom tájékoztatása az intelligens mérőeszközök szükségességéről és előnyeiről, nehogy félreértelmezzék és ne támogassák a projektet; úgy véli, hogy az energiatermelés, az energiaszállítás és a villamosenergia-átviteli hálózatok optimalizálása érdekében fontos, hogy mihamarabb elősegítsék az intelligens mérőrendszerek használatát, ami lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy a lehető leghatékonyabb módon irányítsák fogyasztásukat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a fogyasztás mérése, ellenőrzése és automatizálása lényeges része lesz az optimalizált villamosenergia-hálózati architektúrának, amelynek a célja egyrészt az energiahatékonyság biztosítása, másrészt a megújuló energiaforrások bevonása, az energiatárolás kezelése és a jövőbeli elektromos autók feltöltése kell legyen; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy bár az intelligens mérőrendszerek döntő szerepet töltenek be ebben a folyamatban, ez csupán az első lépés az intelligens hálózatok kialakítása felé vezető úton; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az intelligens mérőeszközök és az IKT-projektek esetében átfogó tájékoztatási kampányra van szükség, hogy elmagyarázzák a polgároknak, milyen előnyökkel járnak; hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú a társadalom tájékoztatása az intelligens mérőeszközök szükségességéről és előnyeiről, nehogy félreértelmezzék és ne támogassák a projektet; úgy véli, hogy az energiatermelés, az energiaszállítás és a villamosenergia-átviteli hálózatok optimalizálása érdekében fontos, hogy mihamarabb elősegítsék az intelligens mérőrendszerek használatát, ami lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy a lehető leghatékonyabb módon irányítsák fogyasztásukat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a fogyasztás mérése, ellenőrzése és automatizálása lényeges része lesz az optimalizált villamosenergia-hálózati architektúrának, amelynek a célja egyrészt az energiahatékonyság biztosítása, másrészt a megújuló energiaforrások bevonása, az energiatárolás kezelése és a jövőbeli elektromos autók feltöltése kell legyen; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy bár az intelligens mérőrendszerek döntő szerepet töltenek be ebben a folyamatban, ez csupán az első lépés az intelligens hálózatok kialakítása felé vezető úton;

| 44. | hangsúlyozza, hogy mivel az IKT-k jelentős hatást gyakorolnak az EU városainak és régióinak gazdasági fejlődésére, alapvető fontosságú, hogy konzultációt folytassanak a helyi és regionális közösségek felhatalmazott képviselőivel, ahol az uniós programok támogatást biztosítanak a közösségek számára kiemelt jelentőségű cselekvési területek meghatározásához; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy mivel az IKT-k jelentős hatást gyakorolnak az EU városainak és régióinak gazdasági fejlődésére, alapvető fontosságú, hogy konzultációt folytassanak a helyi és regionális közösségek felhatalmazott képviselőivel, ahol az uniós programok támogatást biztosítanak a közösségek számára kiemelt jelentőségű cselekvési területek meghatározásához;

| 45. | hangsúlyozza, hogy tagállami és európai szintű intelligens hálózatokra van szükség ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzák az intelligens mérőeszközök előnyeit; ezért felkéri a Bizottságot, hogy mérlegeljen európai nagyságrendű beruházási programokat; kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és könnyítsék meg az ipari és lakossági felhasználók áramfogyasztásának intelligens mérését; hangsúlyozza, hogy az intelligens mérőeszközök bevezetése csak egy szükséges elem az európai integrált intelligens hálózat létrehozásában; bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék e célból az IKT-megoldások alkalmazását; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy tagállami és európai szintű intelligens hálózatokra van szükség ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzák az intelligens mérőeszközök előnyeit; ezért felkéri a Bizottságot, hogy mérlegeljen európai nagyságrendű beruházási programokat; kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és könnyítsék meg az ipari és lakossági felhasználók áramfogyasztásának intelligens mérését; hangsúlyozza, hogy az intelligens mérőeszközök bevezetése csak egy szükséges elem az európai integrált intelligens hálózat létrehozásában; bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék e célból az IKT-megoldások alkalmazását;

| 46. | hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az IKT fejlesztésének a fenntartható fejlődés egyes aspektusaira gyakorolt hatását, különösen a környezetvédelmi és társadalmi kérdésekkel összefüggésben, beleértve az elavult eszközök használatának környezeti és egészségügyi veszélyeit, valamint a digitális szakadék által okozott társadalmi egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az IKT fejlesztésének a fenntartható fejlődés egyes aspektusaira gyakorolt hatását, különösen a környezetvédelmi és társadalmi kérdésekkel összefüggésben, beleértve az elavult eszközök használatának környezeti és egészségügyi veszélyeit, valamint a digitális szakadék által okozott társadalmi egyenlőtlenségeket;

| 47. | gratulál azoknak a tagállamoknak, amelyek az ebben a kezdeményezésben szereplő intelligens mérőrendszereket vezettek be, és a többi tagállamot is arra biztatja, hogy a lehető legrövidebb időn belül érjenek el előrelépést ezen a területen; kéri a Bizottságot, hogy a lehető legtöbb kísérleti projektet társfinanszírozza a legnagyobb léptékben, a rendelkezésre álló pénzügyi és kutatási eszközök felhasználása révén; |
| --- | --- |

47.

gratulál azoknak a tagállamoknak, amelyek az ebben a kezdeményezésben szereplő intelligens mérőrendszereket vezettek be, és a többi tagállamot is arra biztatja, hogy a lehető legrövidebb időn belül érjenek el előrelépést ezen a területen; kéri a Bizottságot, hogy a lehető legtöbb kísérleti projektet társfinanszírozza a legnagyobb léptékben, a rendelkezésre álló pénzügyi és kutatási eszközök felhasználása révén;

| 48. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat az IKT-megoldásokat, amelyek hatékonyak, fejleszthetők és a közbeszerzési szerződéseken keresztül kiterjeszthetők; |
| --- | --- |

48.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat az IKT-megoldásokat, amelyek hatékonyak, fejleszthetők és a közbeszerzési szerződéseken keresztül kiterjeszthetők;

| 49. | felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre európai webportált, amely az IKT-knak az energiahatékonyság javításában való alkalmazásával kapcsolatos legjobb gyakorlatokat tartalmazza, és amely hasznos tájékoztatást nyújthat a fogyasztóknak és a hatóságoknak; felszólít egy európai szintű médiakampány létrehozására, amelynek célja a nyilvánosság tájékoztatása az elektromos készülékek használata során alkalmazható energiamegtakarítási gyakorlatokról; |
| --- | --- |

49.

felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre európai webportált, amely az IKT-knak az energiahatékonyság javításában való alkalmazásával kapcsolatos legjobb gyakorlatokat tartalmazza, és amely hasznos tájékoztatást nyújthat a fogyasztóknak és a hatóságoknak; felszólít egy európai szintű médiakampány létrehozására, amelynek célja a nyilvánosság tájékoztatása az elektromos készülékek használata során alkalmazható energiamegtakarítási gyakorlatokról;

| 50. | felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Unió legkevésbé fejlett régióit az IKT-tervezésben, és biztosítson eszközöket az intelligens mérőeszközök és más IKT-projektek bevezetésének társfinanszírozására ezekben a régiókban, hogy biztosítsák részvételüket, és megakadályozzák kizárásukat a közös európai vállalkozásokból; |
| --- | --- |

50.

felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Unió legkevésbé fejlett régióit az IKT-tervezésben, és biztosítson eszközöket az intelligens mérőeszközök és más IKT-projektek bevezetésének társfinanszírozására ezekben a régiókban, hogy biztosítsák részvételüket, és megakadályozzák kizárásukat a közös európai vállalkozásokból;

| 51. | kedvezően fogadja, hogy az intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportot hoznak létre a Bizottságon belül, és ajánlja, hogy munkája során a munkacsoport vegye figyelembe az összes érdekelt fél véleményét; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a munkálatok előrehaladásáról; |
| --- | --- |

51.

kedvezően fogadja, hogy az intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportot hoznak létre a Bizottságon belül, és ajánlja, hogy munkája során a munkacsoport vegye figyelembe az összes érdekelt fél véleményét; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a munkálatok előrehaladásáról;

| 52. | felkéri a Bizottságot, hogy a munkacsoport által elvégzett munkák alapján vegye fontolóra egy, az intelligens mérőrendszerekről szóló közlemény kidolgozását, amely






  a) | meghatározza az intelligens mérőrendszerek széleskörű alkalmazásának akadályait, |
| --- | --- | --- |

52.

felkéri a Bizottságot, hogy a munkacsoport által elvégzett munkák alapján vegye fontolóra egy, az intelligens mérőrendszerekről szóló közlemény kidolgozását, amely

a)

meghatározza az intelligens mérőrendszerek széleskörű alkalmazásának akadályait,

| b) | üdvözli a Bizottság és a Régiók Bizottsága által közösen előterjesztett gyakorlati útmutatót arról, hogy a helyi és regionális hatóságok miként használhatják fel az IKT-kat energiahatékonysági és környezetvédelmi terveikben, és úgy véli, hogy ez az alkalmazás bővíteni fogja az üzleti lehetőségeket helyi és regionális szinten, |
| --- | --- |

b)

üdvözli a Bizottság és a Régiók Bizottsága által közösen előterjesztett gyakorlati útmutatót arról, hogy a helyi és regionális hatóságok miként használhatják fel az IKT-kat energiahatékonysági és környezetvédelmi terveikben, és úgy véli, hogy ez az alkalmazás bővíteni fogja az üzleti lehetőségeket helyi és regionális szinten,

| c) | eljárást javasol annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb meghatározzák az intelligens mérőrendszerekre vonatkozó közös működési minimum-előírásokat, |
| --- | --- |

c)

eljárást javasol annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb meghatározzák az intelligens mérőrendszerekre vonatkozó közös működési minimum-előírásokat,

| d) | ütemtervet határoz meg az intelligens mérőrendszerekkel kompatibilis, intelligens fogyasztói elektronikus készülékekre vonatkozó előírások és szabványok létrehozására; |
| --- | --- |

d)

ütemtervet határoz meg az intelligens mérőrendszerekkel kompatibilis, intelligens fogyasztói elektronikus készülékekre vonatkozó előírások és szabványok létrehozására;

| e) | ütemtervet határoz meg a közös működési minimum-előírások tagállamokban történő alkalmazásának az előmozdítására, amely intelligens (egyedi, mérhető, megfelelő, reális és határidőkön alapuló) célkitűzéseket és célokat állapít meg, és |
| --- | --- |

e)

ütemtervet határoz meg a közös működési minimum-előírások tagállamokban történő alkalmazásának az előmozdítására, amely intelligens (egyedi, mérhető, megfelelő, reális és határidőkön alapuló) célkitűzéseket és célokat állapít meg, és

| f) | rendszert vezet be az ezzel a témával kapcsolatos helyes gyakorlatok cseréjére; |
| --- | --- |

f)

rendszert vezet be az ezzel a témával kapcsolatos helyes gyakorlatok cseréjére;

| 53. | úgy véli, hogy elengedhetetlen, hogy a tagállamok 2010 végéig megállapodjanak a decentralizált energiatermelést és az energiahatékonyságot ösztönző intelligens mérőrendszerekre vonatkozó közös működési minimum-előírásokban, amelyek célja az, hogy átfogó és megfelelő információk révén tájékoztassák a fogyasztókat energiafogyasztásukról, amellyel lehetővé válik, hogy minden esetben ellenőrizhessék és igényeikhez igazíthassák, ezáltal pedig hatékonyabban irányíthassák energiafogyasztásukat; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy elengedhetetlen, hogy a tagállamok 2010 végéig megállapodjanak a decentralizált energiatermelést és az energiahatékonyságot ösztönző intelligens mérőrendszerekre vonatkozó közös működési minimum-előírásokban, amelyek célja az, hogy átfogó és megfelelő információk révén tájékoztassák a fogyasztókat energiafogyasztásukról, amellyel lehetővé válik, hogy minden esetben ellenőrizhessék és igényeikhez igazíthassák, ezáltal pedig hatékonyabban irányíthassák energiafogyasztásukat;

| 54. | felkéri a Bizottságot, hogy határozzon meg összeszedett cselekvési terveket az energiafogyasztásnak az IKT uniós intézmények épületeiben való felhasználásán keresztül megvalósítandó csökkentésére, hogy példát mutasson a tagállamok és az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot, hogy határozzon meg összeszedett cselekvési terveket az energiafogyasztásnak az IKT uniós intézmények épületeiben való felhasználásán keresztül megvalósítandó csökkentésére, hogy példát mutasson a tagállamok és az európai polgárok számára;

| 55. | felkéri a Bizottságot, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célkitűzések teljesítése céljából 2010-ig készítsen javaslatot az IKT-ágazatok és a tagállamok számára egy, az IKT által vezérelt, nagyra törő és kötelező erejű energiamegtakarítási célokat tartalmazó menetrendről; |
| --- | --- |

55.

felkéri a Bizottságot, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célkitűzések teljesítése céljából 2010-ig készítsen javaslatot az IKT-ágazatok és a tagállamok számára egy, az IKT által vezérelt, nagyra törő és kötelező erejű energiamegtakarítási célokat tartalmazó menetrendről;

| 56. | úgy véli, hogy a jogi eszközök és az európai szintű közös intézkedések meghatározásakor különös figyelmet kell fordítani arra, hogy ezek az intézkedések milyen többletköltségeket eredményeznek az európai polgárok számára, valamint a gyártási és adminisztrációs költségeket illetően milyen terhet rónak az európai iparra; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a jogi eszközök és az európai szintű közös intézkedések meghatározásakor különös figyelmet kell fordítani arra, hogy ezek az intézkedések milyen többletköltségeket eredményeznek az európai polgárok számára, valamint a gyártási és adminisztrációs költségeket illetően milyen terhet rónak az európai iparra;

| 57. | felkéri a Bizottságot, hogy az uniós finanszírozás részeként bocsásson rendelkezésre egy pénzügyi eszközt, hogy bátorítsa a kkv-kat fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiáik fejlesztésére; |
| --- | --- |

57.

felkéri a Bizottságot, hogy az uniós finanszírozás részeként bocsásson rendelkezésre egy pénzügyi eszközt, hogy bátorítsa a kkv-kat fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiáik fejlesztésére;

| 58. | felkéri a Bizottságot az EU költségvetésének kiigazítására, hogy felgyorsítsa a költséghatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák fejlesztését és alkalmazását, különösen azzal a céllal, hogy eleget tegyenek a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) végrehajtása pénzügyi szükségleteinek; |
| --- | --- |

58.

felkéri a Bizottságot az EU költségvetésének kiigazítására, hogy felgyorsítsa a költséghatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák fejlesztését és alkalmazását, különösen azzal a céllal, hogy eleget tegyenek a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) végrehajtása pénzügyi szükségleteinek;

| 59. | üdvözli a Polgármesterek Szövetségének létrehozását, amely a bevált gyakorlatok cseréjének fóruma, és azon városok előhírnöke hivatott lenni, amelyek nagyra törő célkitűzéseket fogalmaznak meg energiahatékonyságuk javítása érdekében; ezzel összefüggésben üdvözli azon városok és szövetségek tevékenységét, amelyek a városok energiahatékonyságának javítása érdekében fejlesztik az IKT-k használatának bevált gyakorlatait, valamint ösztönzi e bevált gyakorlatok terjesztését; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a Polgármesterek Szövetségének létrehozását, amely a bevált gyakorlatok cseréjének fóruma, és azon városok előhírnöke hivatott lenni, amelyek nagyra törő célkitűzéseket fogalmaznak meg energiahatékonyságuk javítása érdekében; ezzel összefüggésben üdvözli azon városok és szövetségek tevékenységét, amelyek a városok energiahatékonyságának javítása érdekében fejlesztik az IKT-k használatának bevált gyakorlatait, valamint ösztönzi e bevált gyakorlatok terjesztését;

| 60. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák az oktatást és a tudatosság növelését a felhasználók számára az IKT-k teljes energiamegtakarítási potenciáljának kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

60.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák az oktatást és a tudatosság növelését a felhasználók számára az IKT-k teljes energiamegtakarítási potenciáljának kiaknázása érdekében;

| 61. | felkéri a Bizottságot, hogy a megfelelő nemzetközi partnerekkel együttműködve támogassa a közös nemzetközi szabványok kidolgozását a vállalatok szén-dioxid-kibocsátási jelentéseire vonatkozóan, hogy a vállalatok összehasonlítható módon és eredményesen tudják mérni saját kibocsátásaikat; |
| --- | --- |

61.

felkéri a Bizottságot, hogy a megfelelő nemzetközi partnerekkel együttműködve támogassa a közös nemzetközi szabványok kidolgozását a vállalatok szén-dioxid-kibocsátási jelentéseire vonatkozóan, hogy a vállalatok összehasonlítható módon és eredményesen tudják mérni saját kibocsátásaikat;

| 62. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a külső feldolgozás fejlesztését, tekintettel e technológiának az energiahatékonysághoz való hozzájárulása és az általában az IKT-k rendszeres fejlesztésével kapcsolatosan keletkező hulladék csökkentése tekintetében megnyilvánuló hatalmas potenciáljára; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a külső feldolgozás fejlesztését, tekintettel e technológiának az energiahatékonysághoz való hozzájárulása és az általában az IKT-k rendszeres fejlesztésével kapcsolatosan keletkező hulladék csökkentése tekintetében megnyilvánuló hatalmas potenciáljára;

| 63. | kívánatosnak tartja, hogy lépéseket tegyenek az IKT-k nyújtotta lehetőségek kiaknázása céljából a logisztikai láncban az élelmiszertermelés tékozlásainak csökkentésére, elsősorban a közös agrárpolitika és a 7. keretprogram összehangolt fellépésén keresztül; |
| --- | --- |

63.

kívánatosnak tartja, hogy lépéseket tegyenek az IKT-k nyújtotta lehetőségek kiaknázása céljából a logisztikai láncban az élelmiszertermelés tékozlásainak csökkentésére, elsősorban a közös agrárpolitika és a 7. keretprogram összehangolt fellépésén keresztül;

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 285., 2009.10.31., 10. o.

(2)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/115

---

2010. május 6., csütörtökA Bizottság fehér könyve: „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé”

P7_TA(2010)0154

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvről (2009/2152(INI))

2011/C 81 E/21

Az Európai Parlament,

tekintettel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvre (COM(2009)0147),

tekintettel az „Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – Az uniós fellépés lehetőségei” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (1),

tekintettel A jövő ma kezdődik - „Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című 2009. február 4-i állásfoglalására (2),

tekintettel a 2009 nyarán pusztító erdőtüzekről szóló 2009. szeptember 16-i állásfoglalására (3),

tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó EU stratégiáról szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (4),

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP-15) elért eredményekről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (5),

tekintettel az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében részes felek 2009 decemberében, Koppenhágában tartott 15. konferenciájának eredményeire (6),

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK irányelvre (7),

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0057/2010),

| A. | mivel a globális felmelegedést és az éghajlatváltozást rendkívül súlyos fenyegetésként ismerik el, |
| --- | --- |

A.

mivel a globális felmelegedést és az éghajlatváltozást rendkívül súlyos fenyegetésként ismerik el,

| B. | mivel az éghajlatváltozás hatásai jelentős környezeti, gazdasági és társadalmi következményekhez fognak vezetni, |
| --- | --- |

B.

mivel az éghajlatváltozás hatásai jelentős környezeti, gazdasági és társadalmi következményekhez fognak vezetni,

| C. | mivel még ha sikerül is világszerte korlátozni és csökkenteni az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az elkerülhetetlen hatások kezelése így is jelentős alkalmazkodási erőfeszítéseket követel majd meg, |
| --- | --- |

C.

mivel még ha sikerül is világszerte korlátozni és csökkenteni az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az elkerülhetetlen hatások kezelése így is jelentős alkalmazkodási erőfeszítéseket követel majd meg,

| D. | mivel a globális felmelegedés + 2 °C-on való megállítására vonatkozó cél még mindig egy olyan, felmelegedéssel járó helyzetet eredményezne Európában, amelyet szélsőséges regionális éghajlati változások jellemeznek, és mivel ha teljesítik is az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében foglalt jelenlegi ígéreteket, azok összességében + 3.5-4 °C-os felmelegedést jelentenének, |
| --- | --- |

D.

mivel a globális felmelegedés + 2 °C-on való megállítására vonatkozó cél még mindig egy olyan, felmelegedéssel járó helyzetet eredményezne Európában, amelyet szélsőséges regionális éghajlati változások jellemeznek, és mivel ha teljesítik is az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében foglalt jelenlegi ígéreteket, azok összességében + 3.5-4 °C-os felmelegedést jelentenének,

| E. | mivel az éghajlatváltozás hatásai különböző módon, különböző súlyossági szinten és eltérő időben érintik majd az európai régiókat, |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatváltozás hatásai különböző módon, különböző súlyossági szinten és eltérő időben érintik majd az európai régiókat,

| F. | mivel – ahogy arra a bizottsági fehér könyv is rámutat – az alkalmazkodás megkívánja, hogy az uniós tagállamok szolidaritást vállaljanak a hátrányos helyzetű és az éghajlatváltozás által leginkább sújtott régiókkal, |
| --- | --- |

F.

mivel – ahogy arra a bizottsági fehér könyv is rámutat – az alkalmazkodás megkívánja, hogy az uniós tagállamok szolidaritást vállaljanak a hátrányos helyzetű és az éghajlatváltozás által leginkább sújtott régiókkal,

| G. | mivel Dél-Európa és a Földközi-tenger medencéje olyan sebezhető térségek, amelyek már most vízhiánnyal, szárazsággal és erdőtüzekkel küzdenek, és mivel a legújabb kutatások azt mutatják, hogy Dél-Európában 2080-ra a terméshozam 25 %-os csökkenésével kell számolni (8), |
| --- | --- |

G.

mivel Dél-Európa és a Földközi-tenger medencéje olyan sebezhető térségek, amelyek már most vízhiánnyal, szárazsággal és erdőtüzekkel küzdenek, és mivel a legújabb kutatások azt mutatják, hogy Dél-Európában 2080-ra a terméshozam 25 %-os csökkenésével kell számolni (8),

| H. | mivel a „European Respiratory Society” szerint egy adott, városra jellemző küszöb feletti minden 1 Celsius fokos hőmérséklet-emelkedés esetén 6 %-kal növekszik a légzőszervi panaszokkal küzdők halálozási aránya, |
| --- | --- |

H.

mivel a „European Respiratory Society” szerint egy adott, városra jellemző küszöb feletti minden 1 Celsius fokos hőmérséklet-emelkedés esetén 6 %-kal növekszik a légzőszervi panaszokkal küzdők halálozási aránya,

| I. | mivel a fehér könyvön belül fontos „A külpolitikai dimenzió és az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében folyó munka” című rész, és az EU-nak egységesen kell felszólalnia annak érdekében, hogy ismét vezető szerephez jusson az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, elősegítve az új „éghajlat-diplomácia” kialakítását, amit az Európai Parlament a koppenhágai konferencián elért eredményekről szóló 2010. február 10-i állásfoglalásában is kért, |
| --- | --- |

I.

mivel a fehér könyvön belül fontos „A külpolitikai dimenzió és az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében folyó munka” című rész, és az EU-nak egységesen kell felszólalnia annak érdekében, hogy ismét vezető szerephez jusson az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, elősegítve az új „éghajlat-diplomácia” kialakítását, amit az Európai Parlament a koppenhágai konferencián elért eredményekről szóló 2010. február 10-i állásfoglalásában is kért,

| J. | mivel az éghajlatváltozás gazdasági, társadalmi és a tágabb környezetet érintő hatásait legsúlyosabban közvetett módon fogjuk érezni, az emberi élethez alapvetően fontos ökoszisztéma-szolgáltatások leromlása révén, és mivel ez szükségessé teszi, hogy az ökoszisztémák védelme az EU alkalmazkodási stratégiájának alapját képezze, |
| --- | --- |

J.

mivel az éghajlatváltozás gazdasági, társadalmi és a tágabb környezetet érintő hatásait legsúlyosabban közvetett módon fogjuk érezni, az emberi élethez alapvetően fontos ökoszisztéma-szolgáltatások leromlása révén, és mivel ez szükségessé teszi, hogy az ökoszisztémák védelme az EU alkalmazkodási stratégiájának alapját képezze,

| K. | mivel az átlaghőmérséklet emelkedése csökkenti az olaj és a gáz iránti, fűtési célú igényt, mivel azonban ugyanakkor növekszik a hűtést szükségessé tevő napok száma, ami megnövelheti a villamos áram iránti igényeket, |
| --- | --- |

K.

mivel az átlaghőmérséklet emelkedése csökkenti az olaj és a gáz iránti, fűtési célú igényt, mivel azonban ugyanakkor növekszik a hűtést szükségessé tevő napok száma, ami megnövelheti a villamos áram iránti igényeket,

| L. | mivel a közvetlenül a környezetvédelemmel foglalkozó meglévő uniós jogszabályoknak koherens alapot kell biztosítaniuk az EU azon képességének megerősítésére, hogy kezelni tudja az éghajlatváltozás következményeit, |
| --- | --- |

L.

mivel a közvetlenül a környezetvédelemmel foglalkozó meglévő uniós jogszabályoknak koherens alapot kell biztosítaniuk az EU azon képességének megerősítésére, hogy kezelni tudja az éghajlatváltozás következményeit,

| M. | mivel az európai szinten tett fellépéseknek a környezet tiszteletben tartása szempontjából a legmagasabb szintű normákat kell felállítaniuk és teljesíteniük mind rövid és hosszú távon (többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén), |
| --- | --- |

M.

mivel az európai szinten tett fellépéseknek a környezet tiszteletben tartása szempontjából a legmagasabb szintű normákat kell felállítaniuk és teljesíteniük mind rövid és hosszú távon (többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén),

| 1. | üdvözli a fent említett fehér könyvet; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a fent említett fehér könyvet;

| 2. | egyetért a javasolt uniós alkalmazkodási keret céljával, azaz az EU ellenálló képességének javításával az éghajlatváltozás hatásaival szemben; |
| --- | --- |

2.

egyetért a javasolt uniós alkalmazkodási keret céljával, azaz az EU ellenálló képességének javításával az éghajlatváltozás hatásaival szemben;

| 3. | különösen üdvözli, hogy a fehér könyv hangsúlyozza valamennyi ökoszisztéma ellenálló képességének növelését, ami alapvető védelmet jelent az éghajlatváltozás hatásai ellen; hangsúlyozza továbbá, hogy a természetes ökoszisztémák a Föld legfontosabb szén-dioxid-elnyelői, amelyek a kibocsátott üvegházhatású gázok globális éves mennyiségének 50 %-át kötik meg, hozzájárulva ezáltal mind a következmények enyhítéséhez, mind az alkalmazkodáshoz; |
| --- | --- |

3.

különösen üdvözli, hogy a fehér könyv hangsúlyozza valamennyi ökoszisztéma ellenálló képességének növelését, ami alapvető védelmet jelent az éghajlatváltozás hatásai ellen; hangsúlyozza továbbá, hogy a természetes ökoszisztémák a Föld legfontosabb szén-dioxid-elnyelői, amelyek a kibocsátott üvegházhatású gázok globális éves mennyiségének 50 %-át kötik meg, hozzájárulva ezáltal mind a következmények enyhítéséhez, mind az alkalmazkodáshoz;

| 4. | hangsúlyozza a tagállamok alkalmazkodási erőfeszítéseinek tervezésére és közlésére szolgáló közös európai kereten alapuló nemzeti alkalmazkodási tervek elkészítésének jelentőségét; úgy véli, hogy e terveknek magukban kellene foglalniuk az azon infrastruktúra és energetikai és ipari létesítmények kockázati és veszélytérképeit, amelyek kedvezőtlen időjárási viszonyok esetén veszélyt jelenthetnek a környezetre vagy a közegészségre; felszólít ezen információk a nyilvánosság és más tagállamok számára történő hozzáférhetővé tételére; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a tagállamok alkalmazkodási erőfeszítéseinek tervezésére és közlésére szolgáló közös európai kereten alapuló nemzeti alkalmazkodási tervek elkészítésének jelentőségét; úgy véli, hogy e terveknek magukban kellene foglalniuk az azon infrastruktúra és energetikai és ipari létesítmények kockázati és veszélytérképeit, amelyek kedvezőtlen időjárási viszonyok esetén veszélyt jelenthetnek a környezetre vagy a közegészségre; felszólít ezen információk a nyilvánosság és más tagállamok számára történő hozzáférhetővé tételére;

| 5. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az alkalmazkodás valamennyi uniós politikában központi szerepet kapjon, különösen a közös agrár- és halászati politikában, valamint a környezetvédelmi hatásvizsgálatról, a tervezési engedélyeztetésről és az építési standardokról szóló jogszabályokban, valamint hogy horizontális, ágazatokat átfogó, az ökoszisztéma ellenálló képességén alapuló megközelítés révén biztosítsák ezen intézkedések koherenciáját; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az alkalmazkodás valamennyi uniós politikában központi szerepet kapjon, különösen a közös agrár- és halászati politikában, valamint a környezetvédelmi hatásvizsgálatról, a tervezési engedélyeztetésről és az építési standardokról szóló jogszabályokban, valamint hogy horizontális, ágazatokat átfogó, az ökoszisztéma ellenálló képességén alapuló megközelítés révén biztosítsák ezen intézkedések koherenciáját;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb csoportosítása érdekében az egyes következmények Európában való bekövetkezésének várható ideje alapján további prioritási sorrendet kell felállítani a fehér könyvben meghatározott fő cselekvési területek között; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb csoportosítása érdekében az egyes következmények Európában való bekövetkezésének várható ideje alapján további prioritási sorrendet kell felállítani a fehér könyvben meghatározott fő cselekvési területek között;

A tudásalap megteremtése

| 7. | osztja a Bizottság azon álláspontját, amely szerint több ismeretre van szükség az éghajlatváltozás hatásairól ahhoz, hogy a kutatásból származó információk a lehető legszélesebb körben terjeszthetők, illetve a megfelelő alkalmazkodási intézkedések kidolgozhatók legyenek; |
| --- | --- |

7.

osztja a Bizottság azon álláspontját, amely szerint több ismeretre van szükség az éghajlatváltozás hatásairól ahhoz, hogy a kutatásból származó információk a lehető legszélesebb körben terjeszthetők, illetve a megfelelő alkalmazkodási intézkedések kidolgozhatók legyenek;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne csak létrehozza a tudásbázist az éghajlatváltozás – elsősorban az Európai Uniót érintő – hatásairól, hanem ossza is meg e tudást a fejlődő és iparosodó országokkal annak érdekében, hogy felhasználhassák azt az éghajlatváltozás problémájának kezelése érdekében tett saját válaszlépéseik megtervezéséhez, és tényleges hasznát vehessék az éghajlatvédelmi intézkedéseket célzó pénzügyi támogatásoknak; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy ne csak létrehozza a tudásbázist az éghajlatváltozás – elsősorban az Európai Uniót érintő – hatásairól, hanem ossza is meg e tudást a fejlődő és iparosodó országokkal annak érdekében, hogy felhasználhassák azt az éghajlatváltozás problémájának kezelése érdekében tett saját válaszlépéseik megtervezéséhez, és tényleges hasznát vehessék az éghajlatvédelmi intézkedéseket célzó pénzügyi támogatásoknak;

| 9. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a kutatási erőfeszítéseket a jelenlegi hetedik kutatási keretprogramban és a jövőbeni kutatási keretprogramokban a meghatározott helyeken és adott időpontokban jelentkező kockázatok (az időjárással összefüggő múltbeli és valószínűsíthető jövőbeli katasztrófák) és egyéb olyan kapcsolódó tényezők, mint a társadalmi-gazdasági fejlemények (a veszélyeztetett javak jelenlegi és jövőbeli földrajzi eloszlása) vonatkozásában meglévő ismeretbeli hiányosságok pótlása, valamint az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésekkel járó költségek és haszon felbecslését és az éghajlati kockázatoknak való kitettség vagy kiszolgáltatottság csökkentéséhez való hozzájárulásuk felmérését célzó módozatok és technikák kidolgozása érdekében, és a prioritások közé kell tartozniuk a kutatásoknak és a műszaki fejlődés finanszírozásának azon államokban, amelyekben az alkalmazkodási intézkedések meghozatala jelentős költségekkel jár; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a kutatási erőfeszítéseket a jelenlegi hetedik kutatási keretprogramban és a jövőbeni kutatási keretprogramokban a meghatározott helyeken és adott időpontokban jelentkező kockázatok (az időjárással összefüggő múltbeli és valószínűsíthető jövőbeli katasztrófák) és egyéb olyan kapcsolódó tényezők, mint a társadalmi-gazdasági fejlemények (a veszélyeztetett javak jelenlegi és jövőbeli földrajzi eloszlása) vonatkozásában meglévő ismeretbeli hiányosságok pótlása, valamint az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésekkel járó költségek és haszon felbecslését és az éghajlati kockázatoknak való kitettség vagy kiszolgáltatottság csökkentéséhez való hozzájárulásuk felmérését célzó módozatok és technikák kidolgozása érdekében, és a prioritások közé kell tartozniuk a kutatásoknak és a műszaki fejlődés finanszírozásának azon államokban, amelyekben az alkalmazkodási intézkedések meghozatala jelentős költségekkel jár;

| 10. | úgy véli, hogy sürgősen sebezhetőségi mutatókat kell létrehozni, tekintettel a Közösségen belüli éghajlat-változási forgatókönyvek számos változatára, kiemeli további kutatások szükségességét a megfelelő modellezés területén nemzeti, regionális és helyi szinten, valamint az alkalmazkodási képesség meghatározásának szükségességét az EU egész területén; sürgeti ezért az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy készítsen olyan jelentéseket, amelyek az éghajlatváltozás kockázatait elemzik Európa legsebezhetőbb régióira nézve, azonosítva a szükségleteket, a korlátokat, az időkereteket, a lehetőségeket, a politikai szinteket és az alkalmazkodási lehetőségeket annak érdekében, hogy politikai iránymutatást szűrjenek le az alkalmazkodás gyakorlatára vonatkozóan, és segítsék a regionális és helyi érdekelt feleket erőteljes alkalmazkodási stratégiák kialakításában; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy sürgősen sebezhetőségi mutatókat kell létrehozni, tekintettel a Közösségen belüli éghajlat-változási forgatókönyvek számos változatára, kiemeli további kutatások szükségességét a megfelelő modellezés területén nemzeti, regionális és helyi szinten, valamint az alkalmazkodási képesség meghatározásának szükségességét az EU egész területén; sürgeti ezért az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy készítsen olyan jelentéseket, amelyek az éghajlatváltozás kockázatait elemzik Európa legsebezhetőbb régióira nézve, azonosítva a szükségleteket, a korlátokat, az időkereteket, a lehetőségeket, a politikai szinteket és az alkalmazkodási lehetőségeket annak érdekében, hogy politikai iránymutatást szűrjenek le az alkalmazkodás gyakorlatára vonatkozóan, és segítsék a regionális és helyi érdekelt feleket erőteljes alkalmazkodási stratégiák kialakításában;

| 11. | emlékeztet azonban arra, hogy az éghajlatváltozás hatásainak bizonytalansága a probléma szerves részét képezi, és – elővigyázatos szemléletet követve – e területen a döntések meghozatalával néha nem szabad megvárni a tudományos bizonyosságot; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet azonban arra, hogy az éghajlatváltozás hatásainak bizonytalansága a probléma szerves részét képezi, és – elővigyázatos szemléletet követve – e területen a döntések meghozatalával néha nem szabad megvárni a tudományos bizonyosságot;

| 12. | véleménye szerint alapokat kell elkülöníteni az éghajlatkutatás céljára, ami európai szinten hatékonyabban kivitelezhető, és meg kell teremteni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló szakpolitikák fejlesztésének szilárd alapjait; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint alapokat kell elkülöníteni az éghajlatkutatás céljára, ami európai szinten hatékonyabban kivitelezhető, és meg kell teremteni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló szakpolitikák fejlesztésének szilárd alapjait;

| 13. | arra biztatja a Bizottságot, hogy biztosítson könnyű hozzáférést a részletes adatokhoz (beleértve az adatbázis módszertani leírását szolgáló metaadatokat is) az állami vagy magánszektorhoz tartozó minden érdekelt fél számára; úgy véli, hogy az éghajlatváltozásra vonatkozó adatokat közjavaknak kell tekinteni és így az INSPIRE irányelv 14. cikkével összhangban a közvélemény rendelkezésére kell bocsátani térítésmentesen vagy olyan térítés mellett, amely az adatbázis-fenntartás és az adott adatszolgáltatás költségeit fedezi; |
| --- | --- |

13.

arra biztatja a Bizottságot, hogy biztosítson könnyű hozzáférést a részletes adatokhoz (beleértve az adatbázis módszertani leírását szolgáló metaadatokat is) az állami vagy magánszektorhoz tartozó minden érdekelt fél számára; úgy véli, hogy az éghajlatváltozásra vonatkozó adatokat közjavaknak kell tekinteni és így az INSPIRE irányelv 14. cikkével összhangban a közvélemény rendelkezésére kell bocsátani térítésmentesen vagy olyan térítés mellett, amely az adatbázis-fenntartás és az adott adatszolgáltatás költségeit fedezi;

| 14. | hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás helyi és regionális kezdeményezéseinek hálózatát és európai szintű tapasztalatcserére van szükség; rámutat arra, hogy a legjobb gyakorlati megoldások azonosítása hozzáadott értéket teremthet az európai uniós stratégia számára; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás helyi és regionális kezdeményezéseinek hálózatát és európai szintű tapasztalatcserére van szükség; rámutat arra, hogy a legjobb gyakorlati megoldások azonosítása hozzáadott értéket teremthet az európai uniós stratégia számára;

| 15. | hangsúlyozza az olyan, részvételen alapuló kutatási módszerek jelentőségét, mint a „Tudomány a társadalomban” programon belül, az EU 7. kutatási keretprogramja keretében ösztönzött módszerek, amelyek megkönnyítik a közösségekkel és helyi hatóságokkal együtt történő közös tudásépítést a legjobb regionális és helyi szintű alkalmazkodási stratégiák meghatározása és a tudás hatékonyabb terjesztésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza az olyan, részvételen alapuló kutatási módszerek jelentőségét, mint a „Tudomány a társadalomban” programon belül, az EU 7. kutatási keretprogramja keretében ösztönzött módszerek, amelyek megkönnyítik a közösségekkel és helyi hatóságokkal együtt történő közös tudásépítést a legjobb regionális és helyi szintű alkalmazkodási stratégiák meghatározása és a tudás hatékonyabb terjesztésének biztosítása érdekében;

| 16. | üdvözli a fehér könyv információcsere-mechanizmus létrehozására irányuló kezdeményezését; bízik benne, hogy 2011-re működésbe lép e mechanizmus, akárcsak a megelőzési modellek és eszközök szabályozása; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a fehér könyv információcsere-mechanizmus létrehozására irányuló kezdeményezését; bízik benne, hogy 2011-re működésbe lép e mechanizmus, akárcsak a megelőzési modellek és eszközök szabályozása;

| 17. | úgy véli, hogy a Bizottságnak biztosítania kell azt, hogy az elszámolóházi mechanizmust olyan portálként fejlesszék ki, amely magában foglalja az olyan egyéb létező rendszereket, mint a közös környezeti információs rendszer (SEIS) és a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési rendszer (GMES), valamint értéknövelést kell elérnie az EU, a tagállamok és a magánszféra érdekelt feleinek felkészítésében a megfelelő alkalmazkodási tervek kidolgozásához, finanszírozásához és végrehajtásához; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a Bizottságnak biztosítania kell azt, hogy az elszámolóházi mechanizmust olyan portálként fejlesszék ki, amely magában foglalja az olyan egyéb létező rendszereket, mint a közös környezeti információs rendszer (SEIS) és a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési rendszer (GMES), valamint értéknövelést kell elérnie az EU, a tagállamok és a magánszféra érdekelt feleinek felkészítésében a megfelelő alkalmazkodási tervek kidolgozásához, finanszírozásához és végrehajtásához;

| 18. | hangsúlyozza különösen a természeti katasztrófák esetén indított mentési tevékenységeket támogató, műholdas szolgáltatások fontosságát; felszólítja valamennyi érintett szereplőt, hogy tegyék a GMES rendszert teljes mértékben működőképessé, amilyen gyorsan csak lehetséges; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza különösen a természeti katasztrófák esetén indított mentési tevékenységeket támogató, műholdas szolgáltatások fontosságát; felszólítja valamennyi érintett szereplőt, hogy tegyék a GMES rendszert teljes mértékben működőképessé, amilyen gyorsan csak lehetséges;

Az alkalmazkodás beépítése az Unió szakpolitikáiba

Általános alapelv

| 19. | hangsúlyozza, hogy olyan, ágazatokat átfogó szemléletmódra van szükség, amely az ökoszisztéma ellenálló képességén, az élőhelyek és a biológiai sokféleség, valamint az ökoszisztéma által biztosított szolgáltatások védelmén alapszik, továbbá valamennyi ágazatspecifikus politika részeként biztosítani kell a meghozandó intézkedések közötti szinergiát és összhangot; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy olyan, ágazatokat átfogó szemléletmódra van szükség, amely az ökoszisztéma ellenálló képességén, az élőhelyek és a biológiai sokféleség, valamint az ökoszisztéma által biztosított szolgáltatások védelmén alapszik, továbbá valamennyi ágazatspecifikus politika részeként biztosítani kell a meghozandó intézkedések közötti szinergiát és összhangot;

Víz

| 20. | különösen aggódik a víz miatt, amely bolygónk egyik alapvető erőforrása, mivel az éghajlatváltozás jelentős hatással lesz a víz mennyiségére és minőségére, különösen az ivóvíz tekintetében; |
| --- | --- |

20.

különösen aggódik a víz miatt, amely bolygónk egyik alapvető erőforrása, mivel az éghajlatváltozás jelentős hatással lesz a víz mennyiségére és minőségére, különösen az ivóvíz tekintetében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak hatékonyabban kell kezelnie vízforrásait, egy fenntartható, kétutas megközelítés – a források kapacitásának megerősítése és a lakossági oldalon a vízigény és a pazarlás aktív csökkentése, valamint társadalmi-gazdasági tevékenységek révén; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak hatékonyabban kell kezelnie vízforrásait, egy fenntartható, kétutas megközelítés – a források kapacitásának megerősítése és a lakossági oldalon a vízigény és a pazarlás aktív csökkentése, valamint társadalmi-gazdasági tevékenységek révén;

| 22. | kiemeli az alkalmazkodásnak a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe való teljes körű integrálásának fontosságát a 2009. november 30-án kiadott iránymutatásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

22.

kiemeli az alkalmazkodásnak a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe való teljes körű integrálásának fontosságát a 2009. november 30-án kiadott iránymutatásoknak megfelelően;

| 23. | hangsúlyozza a vízügyi keretirányelv (2000/60/EK) (9) aktív végrehajtása, és a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek hatékonysága biztosításának fontosságát, különösen a határokon átnyúló vízgyűjtő medencék és az olyan régiók esetében, ahol a vízhiány hamarosan eléri a kritikus szintet, és/vagy ahol nő az áradások gyakorisága; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a vízügyi keretirányelv (2000/60/EK) (9) aktív végrehajtása, és a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek hatékonysága biztosításának fontosságát, különösen a határokon átnyúló vízgyűjtő medencék és az olyan régiók esetében, ahol a vízhiány hamarosan eléri a kritikus szintet, és/vagy ahol nő az áradások gyakorisága;

| 24. | hangsúlyozza az árvízkockázatokkal foglalkozó irányelv végrehajtásának fontosságát, mely átfogó mechanizmust biztosít az éghajlatváltozás okozta megnövekedett árvízkockázatok értékeléséhez és nyomon követéséhez, valamint az alkalmazkodási megközelítések kidolgozásához, továbbá hangsúlyozza, hogy az ellenálló környezet és ellenálló ökoszisztémák rendkívüli előnyt jelentenek az árvizek hatásainak nyomon követése és minimalizálása szempontjából; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza az árvízkockázatokkal foglalkozó irányelv végrehajtásának fontosságát, mely átfogó mechanizmust biztosít az éghajlatváltozás okozta megnövekedett árvízkockázatok értékeléséhez és nyomon követéséhez, valamint az alkalmazkodási megközelítések kidolgozásához, továbbá hangsúlyozza, hogy az ellenálló környezet és ellenálló ökoszisztémák rendkívüli előnyt jelentenek az árvizek hatásainak nyomon követése és minimalizálása szempontjából;

Mezőgazdaság és erdészet

| 25. | kiemeli, hogy a természeti erőforrások – különösen a víz és a talaj – fenntarthatóbb felhasználásával javítani kell a mezőgazdasági ökoszisztémák ellenálló képességét, a nem fenntartható gyakorlatok alkalmazásának és a túlzottan nagy vízigényű terményfajták ültetésének aktív megakadályozása révén, és a fajokon belüli biodiverzitás fokozottabb kihasználásával javítani kell a mezőgazdasági ökoszisztémák ellenálló képességét; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy a természeti erőforrások – különösen a víz és a talaj – fenntarthatóbb felhasználásával javítani kell a mezőgazdasági ökoszisztémák ellenálló képességét, a nem fenntartható gyakorlatok alkalmazásának és a túlzottan nagy vízigényű terményfajták ültetésének aktív megakadályozása révén, és a fajokon belüli biodiverzitás fokozottabb kihasználásával javítani kell a mezőgazdasági ökoszisztémák ellenálló képességét;

| 26. | úgy véli, hogy a közös agrárpolitikának központi szerepet kell játszania az alkalmazkodásban, és a mezőgazdaság ökoszisztéma-orientáltabb megközelítését kell képviselnie, amely fenntartja és megerősíti a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló intézkedések és egyéb ökoszisztéma-szolgáltatások eredményeit, ideértve a talajmegőrzést, az árvizekből származó víz minőségét, és a vidékek közötti ökológiai kapcsolatokat, illetve, hogy a fenntartható művelési gyakorlatoknak számos kedvező hatása lehet a talajmegőrzés, a vízgazdálkodás, a biológiai sokféleség megőrzése és az ökoszisztémák ellenálló képessége szempontjából; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a közös agrárpolitikának központi szerepet kell játszania az alkalmazkodásban, és a mezőgazdaság ökoszisztéma-orientáltabb megközelítését kell képviselnie, amely fenntartja és megerősíti a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló intézkedések és egyéb ökoszisztéma-szolgáltatások eredményeit, ideértve a talajmegőrzést, az árvizekből származó víz minőségét, és a vidékek közötti ökológiai kapcsolatokat, illetve, hogy a fenntartható művelési gyakorlatoknak számos kedvező hatása lehet a talajmegőrzés, a vízgazdálkodás, a biológiai sokféleség megőrzése és az ökoszisztémák ellenálló képessége szempontjából;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az erdők védelmét célzó uniós intézkedéseknek is ki kell terjedniük az alkalmazkodásra, mivel az erdei ökoszisztémákat is súlyosan fogják érinteni az éghajlatváltozás hatásai, és megnő az erdőtüzek kockázata; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az erdők védelmét célzó uniós intézkedéseknek is ki kell terjedniük az alkalmazkodásra, mivel az erdei ökoszisztémákat is súlyosan fogják érinteni az éghajlatváltozás hatásai, és megnő az erdőtüzek kockázata;

| 28. | üdvözli az uniós erdőgazdálkodási stratégia korszerűsítésére irányuló bizottsági javaslatokat; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb kezdeményezzen vitát az erdők védelméről; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az uniós erdőgazdálkodási stratégia korszerűsítésére irányuló bizottsági javaslatokat; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb kezdeményezzen vitát az erdők védelméről;

| 29. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be agrár-erdészeti intézkedéseket a földközi-tengeri-medence országaiban történő erdőtelepítés érdekében, mivel ez az alapvető ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásának egy költséghatékony módja; |
| --- | --- |

29.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be agrár-erdészeti intézkedéseket a földközi-tengeri-medence országaiban történő erdőtelepítés érdekében, mivel ez az alapvető ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásának egy költséghatékony módja;

| 30. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Európában az elmúlt évek erdőtüzeiben évente több, mint 400 000 hektárnyi erdő égett le, annak következtében, hogy fokozatosan elnéptelenednek a vidéki területek, felhagynak a hagyományos vidéki tevékenységekkel, nem megfelelően tartják fenn az erdőket, nagy kiterjedésű olyan erdők vannak, ahol egyetlen egy fafajta él, nem megfelelő elegyű fafajtákat telepítenek, hiányzik a megfelelő megelőzési politika, nem elég szigorú a szándékos gyújtogatás által keletkezett tüzek esetén kiszabott büntetés, valamint nem hajtják végre megfelelően az illegális építkezéseket tiltó és az újraerdősítést biztosító törvényeket; megállapítja, hogy ilyen gyakori erdőtüzek mellett – különösen Dél-Európában – az erdők nem tudnak felújulni, aminek súlyos ökológiai, gazdasági és társadalmi következményei lesznek; megjegyzi továbbá, hogy a 2007-ben tapasztalt szokatlan időjárási körülmények súlyosbították az óriástüzeket, és félő, hogy ez a jelenség a következő években gyakrabban előfordul majd; hozzáteszi, hogy a globális felmelegedés legalább a következő 30 évben tovább fog fokozódni, és mindenekelőtt az éghajlatváltozásra érzékenyebb, meghatározott régiókat érintheti majd; |
| --- | --- |

30.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Európában az elmúlt évek erdőtüzeiben évente több, mint 400 000 hektárnyi erdő égett le, annak következtében, hogy fokozatosan elnéptelenednek a vidéki területek, felhagynak a hagyományos vidéki tevékenységekkel, nem megfelelően tartják fenn az erdőket, nagy kiterjedésű olyan erdők vannak, ahol egyetlen egy fafajta él, nem megfelelő elegyű fafajtákat telepítenek, hiányzik a megfelelő megelőzési politika, nem elég szigorú a szándékos gyújtogatás által keletkezett tüzek esetén kiszabott büntetés, valamint nem hajtják végre megfelelően az illegális építkezéseket tiltó és az újraerdősítést biztosító törvényeket; megállapítja, hogy ilyen gyakori erdőtüzek mellett – különösen Dél-Európában – az erdők nem tudnak felújulni, aminek súlyos ökológiai, gazdasági és társadalmi következményei lesznek; megjegyzi továbbá, hogy a 2007-ben tapasztalt szokatlan időjárási körülmények súlyosbították az óriástüzeket, és félő, hogy ez a jelenség a következő években gyakrabban előfordul majd; hozzáteszi, hogy a globális felmelegedés legalább a következő 30 évben tovább fog fokozódni, és mindenekelőtt az éghajlatváltozásra érzékenyebb, meghatározott régiókat érintheti majd;

| 31. | az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló uniós cselekvési tervre vonatkozó javaslatában sürgeti a Bizottságot, hogy részesítse előnyben a szárazság és az erdőtüzek elleni védelmet, külön hangsúlyt helyezve Dél-Európára, a 2009 nyarán pusztító erdőtüzekről elfogadott állásfoglalásában javasoltakkal összhangban; |
| --- | --- |

31.

az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló uniós cselekvési tervre vonatkozó javaslatában sürgeti a Bizottságot, hogy részesítse előnyben a szárazság és az erdőtüzek elleni védelmet, külön hangsúlyt helyezve Dél-Európára, a 2009 nyarán pusztító erdőtüzekről elfogadott állásfoglalásában javasoltakkal összhangban;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlásokat arra vonatkozólag, miként lehet a nemzeti polgári védelmi rendszereket átalakítani, hogy képesek legyenek kezelni az éghajlatváltozás hatásait; különösen sürgeti a Bizottságot, hogy intézkedjen az erdőtüzek elleni európai uniós taktikai tartalék forrásainak és kapacitásainak növelése érdekében; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlásokat arra vonatkozólag, miként lehet a nemzeti polgári védelmi rendszereket átalakítani, hogy képesek legyenek kezelni az éghajlatváltozás hatásait; különösen sürgeti a Bizottságot, hogy intézkedjen az erdőtüzek elleni európai uniós taktikai tartalék forrásainak és kapacitásainak növelése érdekében;

| 33. | javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki kutatási programokat annak vizsgálatára, hogy miként reagálnak az erdők a magasabb szén-dioxid-koncentrációra, a magasabb hőmérsékletekre és a szárazságra; |
| --- | --- |

33.

javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki kutatási programokat annak vizsgálatára, hogy miként reagálnak az erdők a magasabb szén-dioxid-koncentrációra, a magasabb hőmérsékletekre és a szárazságra;

| 34. | ajánlja, hogy tekintettel az éghajlatváltozás által előidézett új körülményekre, a Bizottság készítsen kutatási programokat az érintett ökoszisztémákban folytatott erdőgazdálkodás új technikáinak kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

34.

ajánlja, hogy tekintettel az éghajlatváltozás által előidézett új körülményekre, a Bizottság készítsen kutatási programokat az érintett ökoszisztémákban folytatott erdőgazdálkodás új technikáinak kidolgozása érdekében;

Halászat

| 35. | kéri, hogy vegyék fontolóra az alternatív halászati gazdálkodás lehetőségeit és a halászati flotta egyes szegmensei kapacitásának csökkentését fenntartható halászati és akvakultúra-gyakorlatok létrehozásának céljából; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy vegyék fontolóra az alternatív halászati gazdálkodás lehetőségeit és a halászati flotta egyes szegmensei kapacitásának csökkentését fenntartható halászati és akvakultúra-gyakorlatok létrehozásának céljából;

| 36. | arra kéri a Bizottságot, hogy végeztessen vizsgálatokat a zöld alga jelenség és annak a halászati ágazatra gyakorolt hatása értékelésére; kéri továbbá, hogy végezzenek vizsgálatot a globális felmelegedés miatti tengeráramlási jelenségnek az egyes, tengerben élő fajok mozgására gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

36.

arra kéri a Bizottságot, hogy végeztessen vizsgálatokat a zöld alga jelenség és annak a halászati ágazatra gyakorolt hatása értékelésére; kéri továbbá, hogy végezzenek vizsgálatot a globális felmelegedés miatti tengeráramlási jelenségnek az egyes, tengerben élő fajok mozgására gyakorolt hatásáról;

| 37. | határozottan sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az integrált partiövezet-irányításra vonatkozó ajánlásokat megerősítsék és végrehajtsák egy olyan integrált tengerpolitika általánosabb kontextusában, amely a tengerrel és az óceánokkal összefüggő valamennyi ágazati politikát egyesíti; |
| --- | --- |

37.

határozottan sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az integrált partiövezet-irányításra vonatkozó ajánlásokat megerősítsék és végrehajtsák egy olyan integrált tengerpolitika általánosabb kontextusában, amely a tengerrel és az óceánokkal összefüggő valamennyi ágazati politikát egyesíti;

| 38. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az ökoszisztéma ellenálló képessége révén történő alkalmazkodás kerüljön előtérbe a Közösség álláspontjában a halászattal és a tengeri környezettel kapcsolatos nemzetközi tárgyalások és különösen a halászati partnerségi megállapodások során és a regionális halászati szervezetekben; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az ökoszisztéma ellenálló képessége révén történő alkalmazkodás kerüljön előtérbe a Közösség álláspontjában a halászattal és a tengeri környezettel kapcsolatos nemzetközi tárgyalások és különösen a halászati partnerségi megállapodások során és a regionális halászati szervezetekben;

| 39. | felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen vegyen részt egy „kék szén alap” létrehozásában az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének (UNFCC) keretében; hangsúlyozza, hogy ennek az alapnak – a tengeri környezettel kapcsolatos tervezésre irányuló globális stratégia részeként – fel kell tárnia a part menti és tengeri ökoszisztémák védelmére és kezelésére, valamint az óceánokban történő szén megkötésére irányuló pénzügyi és koordinációs mechanizmusokat; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot, hogy tevékenyen vegyen részt egy „kék szén alap” létrehozásában az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének (UNFCC) keretében; hangsúlyozza, hogy ennek az alapnak – a tengeri környezettel kapcsolatos tervezésre irányuló globális stratégia részeként – fel kell tárnia a part menti és tengeri ökoszisztémák védelmére és kezelésére, valamint az óceánokban történő szén megkötésére irányuló pénzügyi és koordinációs mechanizmusokat;

Talaj

| 40. | úgy véli, hogy nemcsak a talajhasználat fejt ki erőteljes hatást az éghajlatváltozásra, hanem maga az éghajlatváltozás is súlyos talajromlást vagy eróziót idézhet elő; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy nemcsak a talajhasználat fejt ki erőteljes hatást az éghajlatváltozásra, hanem maga az éghajlatváltozás is súlyos talajromlást vagy eróziót idézhet elő;

| 41. | felismeri, hogy a talajromlásnak elsősorban helyi vagy regionális okai és következményei vannak, ezért kéri a szubszidiaritás elvének érvényesítését; felszólítja a talajvédelmi jogszabállyal még nem rendelkező tagállamokat, hogy vállalják ezért maguk a felelősséget; |
| --- | --- |

41.

felismeri, hogy a talajromlásnak elsősorban helyi vagy regionális okai és következményei vannak, ezért kéri a szubszidiaritás elvének érvényesítését; felszólítja a talajvédelmi jogszabállyal még nem rendelkező tagállamokat, hogy vállalják ezért maguk a felelősséget;

Partvidéki területek és szigetek

| 42. | úgy véli, hogy a partvidéki területeknek és a szigeteknek elsőbbséget kell élvezniük az alkalmazkodási intézkedések végrehajtásakor, mivel különösen érzékenyek az éghajlatváltozás következményeire, sűrűn lakottak, és gazdasági súlyuk nagyon jelentős; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a partvidéki területeknek és a szigeteknek elsőbbséget kell élvezniük az alkalmazkodási intézkedések végrehajtásakor, mivel különösen érzékenyek az éghajlatváltozás következményeire, sűrűn lakottak, és gazdasági súlyuk nagyon jelentős;

Egészségügy és szociális politikák

| 43. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikákat úgy kell kialakítani, hogy azok egyúttal a fenntartható fejlődés kiemelt előmozdítói legyenek; hangsúlyozza továbbá, hogy e politikáknak hozzá kell járulniuk a munkahelyteremtéshez és a társadalmi igazságosság védelméhez, előmozdítva ezzel a foglalkoztatás szintjének emelését, valamint a szegénység és a társadalmi egyenlőtlenségek visszaszorítását; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikákat úgy kell kialakítani, hogy azok egyúttal a fenntartható fejlődés kiemelt előmozdítói legyenek; hangsúlyozza továbbá, hogy e politikáknak hozzá kell járulniuk a munkahelyteremtéshez és a társadalmi igazságosság védelméhez, előmozdítva ezzel a foglalkoztatás szintjének emelését, valamint a szegénység és a társadalmi egyenlőtlenségek visszaszorítását;

| 44. | kiemeli, hogy az alkalmazkodási politikák szociális és foglalkoztatási vonatkozásait figyelembe kell venni az EU gazdaságélénkítési stratégiájában; |
| --- | --- |

44.

kiemeli, hogy az alkalmazkodási politikák szociális és foglalkoztatási vonatkozásait figyelembe kell venni az EU gazdaságélénkítési stratégiájában;

| 45. | megállapítja, hogy a nagyratörő alkalmazkodási tervek hozzájárulnak majd Európában a zöld munkahelyek létesítéséhez, ami elősegíti egy szén-dioxid-mentes gazdaság kiépítését, kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek több erőfeszítést azért, hogy Európa minden részén elérhetővé váljon a fenntarthatóbb gazdasági növekedés; |
| --- | --- |

45.

megállapítja, hogy a nagyratörő alkalmazkodási tervek hozzájárulnak majd Európában a zöld munkahelyek létesítéséhez, ami elősegíti egy szén-dioxid-mentes gazdaság kiépítését, kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek több erőfeszítést azért, hogy Európa minden részén elérhetővé váljon a fenntarthatóbb gazdasági növekedés;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a szociális szempontból leghátrányosabb helyzetű közösségek, illetve csoportok számára megfelelő támogatást kell nyújtani az alkalmazkodási intézkedések magas költségeire való tekintettel; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a szociális szempontból leghátrányosabb helyzetű közösségek, illetve csoportok számára megfelelő támogatást kell nyújtani az alkalmazkodási intézkedések magas költségeire való tekintettel;

| 47. | üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy 2011-re történjen meg az iránymutatások és felügyeleti mechanizmusok kidolgozása az éghajlatváltozás egészségügyi hatásairól; hangsúlyozza a kórokozó-átvivők (vektorok) által terjesztett betegségek terjedésének növekvő kockázatát, a légzőszervekre gyakorolt súlyos egészségügyi hatást, és kiemeli, hogy az európai polgárokat tájékoztatni kell az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ által ajánlott hatékony óvintézkedésekről; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy 2011-re történjen meg az iránymutatások és felügyeleti mechanizmusok kidolgozása az éghajlatváltozás egészségügyi hatásairól; hangsúlyozza a kórokozó-átvivők (vektorok) által terjesztett betegségek terjedésének növekvő kockázatát, a légzőszervekre gyakorolt súlyos egészségügyi hatást, és kiemeli, hogy az európai polgárokat tájékoztatni kell az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ által ajánlott hatékony óvintézkedésekről;

| 48. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás egészségügyi hatásai valószínűleg a legjobban nélkülöző közösségeket, a legszegényebb népességet és a legsebezhetőbb csoportokat, például a gyermekeket, az időseket és a betegeket érintik leginkább; lényegesnek tartja, hogy az alkalmazkodási intézkedéseket az egészségügyi egyenlőtlenségek figyelembe vételével határozzák meg, és hogy ezek az intézkedések járulékos egészségügyi előnyökkel járó fellépéseket ösztönözzenek; |
| --- | --- |

48.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás egészségügyi hatásai valószínűleg a legjobban nélkülöző közösségeket, a legszegényebb népességet és a legsebezhetőbb csoportokat, például a gyermekeket, az időseket és a betegeket érintik leginkább; lényegesnek tartja, hogy az alkalmazkodási intézkedéseket az egészségügyi egyenlőtlenségek figyelembe vételével határozzák meg, és hogy ezek az intézkedések járulékos egészségügyi előnyökkel járó fellépéseket ösztönözzenek;

| 49. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az állatbetegségek megfigyelését és az ellenük való védekezést szolgáló meglévő rendszerek hatékonyságát; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell az állatbetegségek megfigyelését és az ellenük való védekezést szolgáló meglévő rendszerek hatékonyságát;

| 50. | elismeri az egészségügyi ágazat alkalmazkodásban játszott szerepét; kéri az EU-t, hogy támogassa az ágazat szénlábnyomának csökkentésére irányuló intézkedéseket, és biztosítson megfelelő finanszírozást az egészségügyi ágazatban végrehajtandó alkalmazkodási intézkedésekhez; |
| --- | --- |

50.

elismeri az egészségügyi ágazat alkalmazkodásban játszott szerepét; kéri az EU-t, hogy támogassa az ágazat szénlábnyomának csökkentésére irányuló intézkedéseket, és biztosítson megfelelő finanszírozást az egészségügyi ágazatban végrehajtandó alkalmazkodási intézkedésekhez;

Infrastruktúra

| 51. | kiemeli annak szükségességét, hogy az ipari engedélyezéssel és környezetvédelmi hatáselemezésekkel kapcsolatos meglévő jogszabályok minden tervezett infrastruktúra és engedélyezett ipari tevékenység esetén – bizonyos fokú alkalmazkodási képesség fenntartása mellett – megköveteljék az előre jelzett jövőbeni éghajlati feltételeknek és az azokból eredő kockázatoknak a teljes körű figyelembe vételét; rámutat arra, hogy számos esetben megfelelőbb lenne, ha a káros éghajlati hatásokra való felkészülés érdekében történő védelem kiépítése helyett nem fejlesztenék az érzékeny területeket; |
| --- | --- |

51.

kiemeli annak szükségességét, hogy az ipari engedélyezéssel és környezetvédelmi hatáselemezésekkel kapcsolatos meglévő jogszabályok minden tervezett infrastruktúra és engedélyezett ipari tevékenység esetén – bizonyos fokú alkalmazkodási képesség fenntartása mellett – megköveteljék az előre jelzett jövőbeni éghajlati feltételeknek és az azokból eredő kockázatoknak a teljes körű figyelembe vételét; rámutat arra, hogy számos esetben megfelelőbb lenne, ha a káros éghajlati hatásokra való felkészülés érdekében történő védelem kiépítése helyett nem fejlesztenék az érzékeny területeket;

| 52. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a környezetvédelmi hatásvizsgálatok szükség esetén általában véve vegyék figyelembe a különböző lehetséges alkalmazkodási forgatókönyveket, amennyiben azok tudományos alátámasztást nyertek; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a környezetvédelmi hatásvizsgálatok szükség esetén általában véve vegyék figyelembe a különböző lehetséges alkalmazkodási forgatókönyveket, amennyiben azok tudományos alátámasztást nyertek;

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb dolgozzon ki módszereket az infrastrukturális projektek éghajlati szempontból történő ellenőrzésére, egy költség-haszon elemzést és a lehetséges alternatívákat is ideértve; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb dolgozzon ki módszereket az infrastrukturális projektek éghajlati szempontból történő ellenőrzésére, egy költség-haszon elemzést és a lehetséges alternatívákat is ideértve;

| 54. | javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg, milyen módon lehetne az állami és magánbefektetések éghajlati hatáselemzésével kapcsolatban feltérképezendő lehetőségek között ösztönözni a megfelelő területrendezési tervezést (a kockázatok és veszélyek felmérésével); |
| --- | --- |

54.

javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg, milyen módon lehetne az állami és magánbefektetések éghajlati hatáselemzésével kapcsolatban feltérképezendő lehetőségek között ösztönözni a megfelelő területrendezési tervezést (a kockázatok és veszélyek felmérésével);

| 55. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy lásson hozzá az éghajlatváltozás hatásainak az építési szabványokba (például az Eurocode) való beépítésére vonatkozó tervéhez annak érdekében, hogy növeljék a veszélyeztetett területeken található épületek ellenálló képességét; |
| --- | --- |

55.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy lásson hozzá az éghajlatváltozás hatásainak az építési szabványokba (például az Eurocode) való beépítésére vonatkozó tervéhez annak érdekében, hogy növeljék a veszélyeztetett területeken található épületek ellenálló képességét;

| 56. | azon a véleményen van, hogy a mikroklíma szempontjából a sűrűn lakott területeken és városokban kerülni kell az olyan építkezést, amely megakadályozza a víz elfolyását; |
| --- | --- |

56.

azon a véleményen van, hogy a mikroklíma szempontjából a sűrűn lakott területeken és városokban kerülni kell az olyan építkezést, amely megakadályozza a víz elfolyását;

Szállítás

| 57. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fehér könyv nem foglalkozik a közlekedési ágazattal annak ellenére, hogy az az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 27 %-áért felelős, és ezért hatékony alkalmazkodási intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

57.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fehér könyv nem foglalkozik a közlekedési ágazattal annak ellenére, hogy az az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 27 %-áért felelős, és ezért hatékony alkalmazkodási intézkedésekre van szükség;

| 58. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a közlekedési ágazat szintén az európai éghajlatváltozási stratégia szerves részét képezze, és felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatot egy európai éghajlati és közlekedési csomagra vonatkozólag; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a közlekedési ágazat szintén az európai éghajlatváltozási stratégia szerves részét képezze, és felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatot egy európai éghajlati és közlekedési csomagra vonatkozólag;

| 59. | létfontosságúnak tartja, hogy a közlekedés szén-dioxid-mentesítésének egyik eszközeként támogassák a modális váltást az ágazatban; |
| --- | --- |

59.

létfontosságúnak tartja, hogy a közlekedés szén-dioxid-mentesítésének egyik eszközeként támogassák a modális váltást az ágazatban;

| 60. | hangsúlyozza, hogy valamennyi közlekedési eszköz vonatkozásában fokozatosan be kell építeni az alkalmazkodás külső költségeit; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy valamennyi közlekedési eszköz vonatkozásában fokozatosan be kell építeni az alkalmazkodás külső költségeit;

| 61. | úgy véli, hogy a közlekedési ágazatban szükséges olyan alkalmazkodási intézkedésekkel, mint pl. az ágazat (különösen a modális váltásnak köszönhetően történő) újjászervezésével kapcsolatos gazdasági, szociális és pénzügyi hatások még mindig nem eléggé ismertek vagy előre jelzettek; felszólítja a Bizottságot, hogy az ágazat összetevőire (a közúti, vasúti, légi- és tengeri közlekedésre) nézve állapítsa meg a sebezhetőségi mutatókat és a legjobb gyakorlatok cseréjének módszerét; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a közlekedési ágazatban szükséges olyan alkalmazkodási intézkedésekkel, mint pl. az ágazat (különösen a modális váltásnak köszönhetően történő) újjászervezésével kapcsolatos gazdasági, szociális és pénzügyi hatások még mindig nem eléggé ismertek vagy előre jelzettek; felszólítja a Bizottságot, hogy az ágazat összetevőire (a közúti, vasúti, légi- és tengeri közlekedésre) nézve állapítsa meg a sebezhetőségi mutatókat és a legjobb gyakorlatok cseréjének módszerét;

| 62. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tömegközlekedés fejlesztésére, a plurimodalitásra és az intelligens közlekedési rendszerekre alapozva dolgozzanak ki hatékony szakpolitikát a városi mobilitás javítása érdekében, hogy ezáltal a nagykiterjedésű városi agglomerációkban csökkenjen a forgalmi dugók előfordulása és a környezetszennyezés; |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tömegközlekedés fejlesztésére, a plurimodalitásra és az intelligens közlekedési rendszerekre alapozva dolgozzanak ki hatékony szakpolitikát a városi mobilitás javítása érdekében, hogy ezáltal a nagykiterjedésű városi agglomerációkban csökkenjen a forgalmi dugók előfordulása és a környezetszennyezés;

| 63. | hangsúlyozza, hogy egy modern és fenntartható közlekedési politika előmozdítása érdekében megfelelő pénzügyi támogatást kell nyújtani a TEN prioritást élvező vasúti, tengeri és egyéb vízi közlekedési projektjei számára az EU következő, (2014–2020 közötti) pénzügyi programozási időszakában; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy egy modern és fenntartható közlekedési politika előmozdítása érdekében megfelelő pénzügyi támogatást kell nyújtani a TEN prioritást élvező vasúti, tengeri és egyéb vízi közlekedési projektjei számára az EU következő, (2014–2020 közötti) pénzügyi programozási időszakában;

| 64. | hangsúlyozza, hogy tovább kell vinni az ún. „Euromatrica-irányelv” jogalkotási folyamatát a külső költségek internalizálásának a „szennyező fizet” elv alapján történő megkönnyítésére, egyenlő versenyfeltételeket teremtve a különböző közlekedési módok között; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy tovább kell vinni az ún. „Euromatrica-irányelv” jogalkotási folyamatát a külső költségek internalizálásának a „szennyező fizet” elv alapján történő megkönnyítésére, egyenlő versenyfeltételeket teremtve a különböző közlekedési módok között;

Energia

| 65. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás komoly hatást gyakorol az EU tagállamainak energiaellátására és energiaigényére; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás komoly hatást gyakorol az EU tagállamainak energiaellátására és energiaigényére;

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás infrastruktúrákra és energiaigényre gyakorolt hatásainak figyelembevételével végezzen alapos elemzést a jövőbeli energetikai forgatókönyvekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás infrastruktúrákra és energiaigényre gyakorolt hatásainak figyelembevételével végezzen alapos elemzést a jövőbeli energetikai forgatókönyvekkel kapcsolatban;

| 67. | felszólítja a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy a megújuló és fosszilis energiaforrásokból történő elekromosáram-termelés potenciálja változni fog-e az éghajlatváltozás következtében, és felhívja a figyelmet a hőerőművek hűtésének korlátaira és azok következményeire; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy a megújuló és fosszilis energiaforrásokból történő elekromosáram-termelés potenciálja változni fog-e az éghajlatváltozás következtében, és felhívja a figyelmet a hőerőművek hűtésének korlátaira és azok következményeire;

| 68. | a reaktorok hűtésével kapcsolatban megjegyzi, hogy a nukleáris létesítmények biztonságát hőhullámok idején sajátos kockázatok fenyegetik, amely probléma súlyos környezeti hatással járhat a környező vizekre, és amelynek ellátásbiztonsági következményei is lehetnek; |
| --- | --- |

68.

a reaktorok hűtésével kapcsolatban megjegyzi, hogy a nukleáris létesítmények biztonságát hőhullámok idején sajátos kockázatok fenyegetik, amely probléma súlyos környezeti hatással járhat a környező vizekre, és amelynek ellátásbiztonsági következményei is lehetnek;

| 69. | megjegyzi, hogy a szélsőséges időjárási körülmények, például az áradások és viharok károkat okozhatnak az erőművekben, a villanyoszlopokban, az alállomásokban és az elektromos kapcsolószekrényekben, de akár azok ideiglenes leállását is okozhatják; véleménye szerint a különböző nagy teljesítőképességű elektromos hálózatoknak ezért meg kell megbirkózniuk a hálózati rugalmassággal kapcsolatos megnövekedett igényekkel, ezért a helyi hálózatokat és a nemzetközi nagyfeszültségű hálózatokat meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

69.

megjegyzi, hogy a szélsőséges időjárási körülmények, például az áradások és viharok károkat okozhatnak az erőművekben, a villanyoszlopokban, az alállomásokban és az elektromos kapcsolószekrényekben, de akár azok ideiglenes leállását is okozhatják; véleménye szerint a különböző nagy teljesítőképességű elektromos hálózatoknak ezért meg kell megbirkózniuk a hálózati rugalmassággal kapcsolatos megnövekedett igényekkel, ezért a helyi hálózatokat és a nemzetközi nagyfeszültségű hálózatokat meg kell erősíteni;

| 70. | hangsúlyozza, hogy az épületek energiafelhasználása az éghajlatváltozás következtében változni fog, és a legnagyobb kihívás az épületek túlmelegedésével kapcsolatos probléma megoldásában rejlik; véleménye szerint a természetes hűtésnek, a gépi hűtésnek, az energiateljesítménynek, valamint a jól átgondolt térszervezésnek fontos szerepet kell kapnia ezzel kapcsolatban; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy az épületek energiafelhasználása az éghajlatváltozás következtében változni fog, és a legnagyobb kihívás az épületek túlmelegedésével kapcsolatos probléma megoldásában rejlik; véleménye szerint a természetes hűtésnek, a gépi hűtésnek, az energiateljesítménynek, valamint a jól átgondolt térszervezésnek fontos szerepet kell kapnia ezzel kapcsolatban;

| 71. | úgy véli, hogy a megújuló energiaforrásokat aktívan ösztönző, intelligens energiával kapcsolatos politikák, a decentralizált energiaellátás, valamint az energiahatékonyság révén a régiók területükön nemcsak hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásai elleni küzdelemhez, hanem új gazdasági lehetőségeket és kilátásokat is teremtenek polgáraik számára; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy a megújuló energiaforrásokat aktívan ösztönző, intelligens energiával kapcsolatos politikák, a decentralizált energiaellátás, valamint az energiahatékonyság révén a régiók területükön nemcsak hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásai elleni küzdelemhez, hanem új gazdasági lehetőségeket és kilátásokat is teremtenek polgáraik számára;

| 72. | hangsúlyozza, hogy az energiaellátásra és -hozzáférésre vonatkozó intézkedéseket a tagállamok közötti szolidaritás jegyében kell kialakítani, és hogy az EU-nak hozzá kell járulnia a nagyobb energiahatékonyság irányába történő globális stratégiai elmozduláshoz, valamint az alacsony széntartalmú energiaforrások, például a megújuló energiaforrások előmozdításához; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy az energiaellátásra és -hozzáférésre vonatkozó intézkedéseket a tagállamok közötti szolidaritás jegyében kell kialakítani, és hogy az EU-nak hozzá kell járulnia a nagyobb energiahatékonyság irányába történő globális stratégiai elmozduláshoz, valamint az alacsony széntartalmú energiaforrások, például a megújuló energiaforrások előmozdításához;

| 73. | felszólítja a tagállamokat, hogy 2010. június 30-ig nyújtsák be az uniós modell és kritériumok alapján készített ambiciózus, átfogó és a valóság talaján álló nemzeti cselekvési terveiket, szem előtt tartva, hogy az egyes tagállamok megújuló energiaforrásokból származó energia iránti szükségletének elsősorban a belföldi termelésen kell alapulnia, míg a megújuló energiaforrásokból előállított energia tagállamok közti statisztikai átruházására szolgáló mechanizmust csak akkor szabad igénybe venni, amikor ezt teljes mértékben indokoltnak tekintik; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a tagállamokat, hogy 2010. június 30-ig nyújtsák be az uniós modell és kritériumok alapján készített ambiciózus, átfogó és a valóság talaján álló nemzeti cselekvési terveiket, szem előtt tartva, hogy az egyes tagállamok megújuló energiaforrásokból származó energia iránti szükségletének elsősorban a belföldi termelésen kell alapulnia, míg a megújuló energiaforrásokból előállított energia tagállamok közti statisztikai átruházására szolgáló mechanizmust csak akkor szabad igénybe venni, amikor ezt teljes mértékben indokoltnak tekintik;

| 74. | hangsúlyozza, hogy elsőrendű feladatként további intézkedéseket kell hozni a 2020-ra az energiahatékonyság 20 %-os növelését célul tűző közösségi stratégia előmozdítása érdekében; az energiahatékonyságra irányuló jelenlegi cselekvési terveket is értékelve úgy véli, hogy érdemes volna megfontolni e célkitűzés jogilag kötelező erejűvé tételét közösségi szinten; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy elsőrendű feladatként további intézkedéseket kell hozni a 2020-ra az energiahatékonyság 20 %-os növelését célul tűző közösségi stratégia előmozdítása érdekében; az energiahatékonyságra irányuló jelenlegi cselekvési terveket is értékelve úgy véli, hogy érdemes volna megfontolni e célkitűzés jogilag kötelező erejűvé tételét közösségi szinten;

Biológiai sokféleség

| 75. | mivel a NATURA 2000 alkotja az EU politikai erőfeszítéseinek központi pillérét az ökoszisztémáknak a változó éghajlati feltételek melletti fenntartásában, a NATURA 2000 élőhelyek és egyéb érintett területek aktív kezelésére szólít fel az EU-tól és a tagállamoktól származó megfelelő finanszírozás útján, a helyi közösségekkel folytatott szoros együttműködés és konzultáció alapján, továbbá hangsúlyozza, hogy iránymutatásokat kell kiadni a természetes élőhelyek kapcsolódásának biztosítására; hangsúlyozza, hogy amint az a Bizottság „Az invazív fajokról szóló stratégia felé” című közleményéhez csatolt bizottsági hatásfelmérésben (SEC(2008)2887) is szerepel, még mindig nem ismert az invazív fajok nagysága és ösvényeik, illetve az, hogy milyen hatással vannak az ökoszisztémákra, illetve az, hogy az éghajlatváltozás hogyan fogja befolyásolni a biológiai inváziókat; |
| --- | --- |

75.

mivel a NATURA 2000 alkotja az EU politikai erőfeszítéseinek központi pillérét az ökoszisztémáknak a változó éghajlati feltételek melletti fenntartásában, a NATURA 2000 élőhelyek és egyéb érintett területek aktív kezelésére szólít fel az EU-tól és a tagállamoktól származó megfelelő finanszírozás útján, a helyi közösségekkel folytatott szoros együttműködés és konzultáció alapján, továbbá hangsúlyozza, hogy iránymutatásokat kell kiadni a természetes élőhelyek kapcsolódásának biztosítására; hangsúlyozza, hogy amint az a Bizottság „Az invazív fajokról szóló stratégia felé” című közleményéhez csatolt bizottsági hatásfelmérésben (SEC(2008)2887) is szerepel, még mindig nem ismert az invazív fajok nagysága és ösvényeik, illetve az, hogy milyen hatással vannak az ökoszisztémákra, illetve az, hogy az éghajlatváltozás hogyan fogja befolyásolni a biológiai inváziókat;

| 76. | hangsúlyozza, hogy a szárazföldi és a tengeri ökoszisztémák ellenálló képessége végső soron a biológiai sokféleség megőrzésétől függ; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy a szárazföldi és a tengeri ökoszisztémák ellenálló képessége végső soron a biológiai sokféleség megőrzésétől függ;

| 77. | rámutat, hogy a meglévő uniós jogszabályok, például a víz keretirányelv (10) és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (11) segíthetnek az ökoszisztémák ellenálló képességével kapcsolatos problémák kezelésében Európában mindaddig, amíg a területgazdálkodási terveket ökoszisztéma-alapú megközelítés alapján dolgozzák ki; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak kiemelt prioritást e politikák végrehajtásának; |
| --- | --- |

77.

rámutat, hogy a meglévő uniós jogszabályok, például a víz keretirányelv (10) és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (11) segíthetnek az ökoszisztémák ellenálló képességével kapcsolatos problémák kezelésében Európában mindaddig, amíg a területgazdálkodási terveket ökoszisztéma-alapú megközelítés alapján dolgozzák ki; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak kiemelt prioritást e politikák végrehajtásának;

| 78. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tanulmányozzák az európai ökoszisztémákban tapasztalható idegenfaj-inváziókat (pl. trópusi halfajok megjelenését a Földközi-tengerben), és hogy megfelelő politikákat dolgozzanak ki ezek ellen; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tanulmányozzák az európai ökoszisztémákban tapasztalható idegenfaj-inváziókat (pl. trópusi halfajok megjelenését a Földközi-tengerben), és hogy megfelelő politikákat dolgozzanak ki ezek ellen;

Városi környezet

| 79. | hangsúlyozza, hogy Európában a lakosság mintegy 75 %-a a városi területeken lakik, valamint azt, hogy az éghajlatváltozás olyan plusz tényező, amely kihatással van a városok és nagyvárosok életminőségére; sürgeti az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy tanulmányozza az éghajlatváltozásnak a városi területek mikroklímájára kifejtett várható hatását (figyelembe véve például a városi hősziget hatást); |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy Európában a lakosság mintegy 75 %-a a városi területeken lakik, valamint azt, hogy az éghajlatváltozás olyan plusz tényező, amely kihatással van a városok és nagyvárosok életminőségére; sürgeti az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy tanulmányozza az éghajlatváltozásnak a városi területek mikroklímájára kifejtett várható hatását (figyelembe véve például a városi hősziget hatást);

Migráció

| 80. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás valószínűleg nagyméretű, környezeti okokra visszavezethető migrációt fog kiváltani azokból a régiókból, amelyek már most is az Európába irányuló migrációs hullámok kiindulópontjai (Afrika, Közel-Kelet, Dél- és Dél-kelet Ázsia); |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás valószínűleg nagyméretű, környezeti okokra visszavezethető migrációt fog kiváltani azokból a régiókból, amelyek már most is az Európába irányuló migrációs hullámok kiindulópontjai (Afrika, Közel-Kelet, Dél- és Dél-kelet Ázsia);

| 81. | hangsúlyozza, hogy a környezeti okokra visszavezethető migrációt figyelembe kell venni a fejlesztésisegély-politika hosszú távú tervezésénél, hogy időben történő megelőzésre és azonnali humanitárius válaszintézkedésekre kerüljön sor a származási országokban; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a környezeti okokra visszavezethető migrációt figyelembe kell venni a fejlesztésisegély-politika hosszú távú tervezésénél, hogy időben történő megelőzésre és azonnali humanitárius válaszintézkedésekre kerüljön sor a származási országokban;

Kulturális örökség

| 82. | hangsúlyozza az olyan alkalmazkodási intézkedések kidolgozásának fontosságát, melyek az európai kulturális örökség valamennyi aspektusát figyelembe veszik; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza az olyan alkalmazkodási intézkedések kidolgozásának fontosságát, melyek az európai kulturális örökség valamennyi aspektusát figyelembe veszik;

Struktúra és irányítás

| 83. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a helyi és regionális hatóságokat kulcsfontosságú szereplőként ismerjék el az éghajlatváltozás káros hatásai elleni harcban; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a helyi és regionális hatóságokat kulcsfontosságú szereplőként ismerjék el az éghajlatváltozás káros hatásai elleni harcban;

| 84. | kiemeli a megfelelő beavatkozási szint, az ágazatokon átívelő integráció és a rugalmas környezetvédelmi támogatás fontosságát a végrehajtott intézkedések hatékonyságának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

84.

kiemeli a megfelelő beavatkozási szint, az ágazatokon átívelő integráció és a rugalmas környezetvédelmi támogatás fontosságát a végrehajtott intézkedések hatékonyságának maximalizálása érdekében;

| 85. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzenek koordinált megközelítést az egész Uniót lefedő területi kohézió biztosítását célzó alkalmazkodás során; |
| --- | --- |

85.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzenek koordinált megközelítést az egész Uniót lefedő területi kohézió biztosítását célzó alkalmazkodás során;

| 86. | nézete szerint, az intézkedéseket úgy kellene meghozni, hogy azok a gazdaságilag innovatív és fenntartható fellépéseket összehangolják a természetes környezet védelmével, és így minimalizálódhassanak az ökológiai és gazdasági érdekek közötti felhasználási konfliktusok; |
| --- | --- |

86.

nézete szerint, az intézkedéseket úgy kellene meghozni, hogy azok a gazdaságilag innovatív és fenntartható fellépéseket összehangolják a természetes környezet védelmével, és így minimalizálódhassanak az ökológiai és gazdasági érdekek közötti felhasználási konfliktusok;

| 87. | sürgeti, hogy a Bizottság dolgozzon kötelező erejű nemzeti és regionális alkalmazkodási stratégiák bevezetését szorgalmazó javaslatokon; |
| --- | --- |

87.

sürgeti, hogy a Bizottság dolgozzon kötelező erejű nemzeti és regionális alkalmazkodási stratégiák bevezetését szorgalmazó javaslatokon;

| 88. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó megközelítést a biztosítási ágazatnak a kockázatok tudatosításába és a kockázatmegosztásba történő bevonásáról; |
| --- | --- |

88.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó megközelítést a biztosítási ágazatnak a kockázatok tudatosításába és a kockázatmegosztásba történő bevonásáról;

| 89. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hatóságok határozott vezetésével és bevonásával alakítsák ki azokat a magán- és a közszféra közötti partnerségeket, amelyekre szükség van egy hosszú távú, határozott és hatékony, valamint a kockázatok tudatosításától a kockázatmegosztásig és a helyreállításig minden szempontot magában foglaló éghajlati kockázatkezelési keretrendszer létrehozásához; |
| --- | --- |

89.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hatóságok határozott vezetésével és bevonásával alakítsák ki azokat a magán- és a közszféra közötti partnerségeket, amelyekre szükség van egy hosszú távú, határozott és hatékony, valamint a kockázatok tudatosításától a kockázatmegosztásig és a helyreállításig minden szempontot magában foglaló éghajlati kockázatkezelési keretrendszer létrehozásához;

| 90. | úgy véli, hogy a legkülső régiók a Lisszaboni Szerződés 349. cikkében felsorolt sajátos helyzetük és trópusi övezetekben való fekvésük miatt érzékenyek az éghajlatváltozás következményeire, ezért különös figyelmet kell kapniuk a Bizottságtól; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatástanulmányt és saját fellépési tervet a legkülső régiók számára, és támogassa az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét e régiók és a földrajzi környezetükben lévő harmadik államok helyi hatóságai között; |
| --- | --- |

90.

úgy véli, hogy a legkülső régiók a Lisszaboni Szerződés 349. cikkében felsorolt sajátos helyzetük és trópusi övezetekben való fekvésük miatt érzékenyek az éghajlatváltozás következményeire, ezért különös figyelmet kell kapniuk a Bizottságtól; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatástanulmányt és saját fellépési tervet a legkülső régiók számára, és támogassa az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét e régiók és a földrajzi környezetükben lévő harmadik államok helyi hatóságai között;

| 91. | kéri a Bizottságot, hogy maradéktalanul éljen a Lisszaboni Szerződés 260. cikkében biztosított új jogaival, hogy ezáltal eleget tegyen a Szerződések őreként betöltött feladatának; |
| --- | --- |

91.

kéri a Bizottságot, hogy maradéktalanul éljen a Lisszaboni Szerződés 260. cikkében biztosított új jogaival, hogy ezáltal eleget tegyen a Szerződések őreként betöltött feladatának;

Finanszírozás

| 92. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén az EU költségvetése jelenleg nem tükrözi az EU politikai prioritásait; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén az EU költségvetése jelenleg nem tükrözi az EU politikai prioritásait;

| 93. | sürgeti hogy a Bizottság a jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálatán belül helyezze előtérbe, hogy az EU költségvetése képes legyen az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek magasabb pozícióba kell sorolnia az éghajlatváltozást, és különösen az alkalmazkodási intézkedéseket, biztosítva, hogy a szükséges finanszírozás rendelkezésre álljon; |
| --- | --- |

93.

sürgeti hogy a Bizottság a jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálatán belül helyezze előtérbe, hogy az EU költségvetése képes legyen az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek magasabb pozícióba kell sorolnia az éghajlatváltozást, és különösen az alkalmazkodási intézkedéseket, biztosítva, hogy a szükséges finanszírozás rendelkezésre álljon;

| 94. | sürgeti, hogy a Bizottság az EU költségvetésének felülvizsgálatán belül, valamint az éghajlatváltozás hatásainak kezelését biztosítandó, tegyen javaslatot egy, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességgel kapcsolatos eljárásra; |
| --- | --- |

94.

sürgeti, hogy a Bizottság az EU költségvetésének felülvizsgálatán belül, valamint az éghajlatváltozás hatásainak kezelését biztosítandó, tegyen javaslatot egy, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességgel kapcsolatos eljárásra;

| 95. | felhív, hogy az éghajlatváltozás – különösen az alkalmazkodási stratégiának az európai uniós politikákba történő integrálása révén – váljék prioritássá a jövőben; |
| --- | --- |

95.

felhív, hogy az éghajlatváltozás – különösen az alkalmazkodási stratégiának az európai uniós politikákba történő integrálása révén – váljék prioritássá a jövőben;

| 96. | kéri, hogy szigorúan ügyeljenek annak biztosítására, hogy az energiahatékonysággal, hulladékgazdálkodással és infrastruktúra-építéssel kapcsolatos, uniós pénzeszközökből finanszírozott projektekre irányuló javaslatok engedélyezési eljárásának részét képezze az éghajlatváltozás hatásainak kiértékelése; |
| --- | --- |

96.

kéri, hogy szigorúan ügyeljenek annak biztosítására, hogy az energiahatékonysággal, hulladékgazdálkodással és infrastruktúra-építéssel kapcsolatos, uniós pénzeszközökből finanszírozott projektekre irányuló javaslatok engedélyezési eljárásának részét képezze az éghajlatváltozás hatásainak kiértékelése;

| 97. | hangsúlyozza, hogy az éghajlat és bolygónk védelmének céljait bele kell foglalni az EU kohéziós politikájának konvergencia- és növekedési céljaiba, anélkül hogy azok felváltanák a strukturális politika hagyományos feladatait; |
| --- | --- |

97.

hangsúlyozza, hogy az éghajlat és bolygónk védelmének céljait bele kell foglalni az EU kohéziós politikájának konvergencia- és növekedési céljaiba, anélkül hogy azok felváltanák a strukturális politika hagyományos feladatait;

| 98. | sürgeti, hogy a Bizottság az EU fenntartható fejlődési stratégiájával (12) összhangban sürgősen nyújtson be a környezetre jelentős negatív hatást kifejtő támogatások ágazatonkénti reformjára vonatkozó ütemtervet azok fokozatos megszüntetése érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy az e reform révén hozzáférhetővé vált pénzügyi forrásokat az alkalmazkodási erőfeszítésekre és a környezetbarát munkahelyekre kellene előirányozni; |
| --- | --- |

98.

sürgeti, hogy a Bizottság az EU fenntartható fejlődési stratégiájával (12) összhangban sürgősen nyújtson be a környezetre jelentős negatív hatást kifejtő támogatások ágazatonkénti reformjára vonatkozó ütemtervet azok fokozatos megszüntetése érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy az e reform révén hozzáférhetővé vált pénzügyi forrásokat az alkalmazkodási erőfeszítésekre és a környezetbarát munkahelyekre kellene előirányozni;

| 99. | hangsúlyozza, hogy a különböző gazdaságélénkítő tervek által biztosított alapokat szintén az alkalmazkodásra irányuló befektetésekre kellene előirányozni, és minden esetben biztosítani kell ez utóbbiak éghajlat-változási hatásokkal szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza, hogy a különböző gazdaságélénkítő tervek által biztosított alapokat szintén az alkalmazkodásra irányuló befektetésekre kellene előirányozni, és minden esetben biztosítani kell ez utóbbiak éghajlat-változási hatásokkal szembeni ellenálló képességét;

| 100. | az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében hangsúlyozza a megelőzés elvét; kéri, hogy a Bizottság olyan megközelítést dolgozzon ki, amely biztosítja, hogy az alkalmazkodási intézkedések meg nem hozatalából eredő költségek ne az emberekre háruljanak; |
| --- | --- |

100.

az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében hangsúlyozza a megelőzés elvét; kéri, hogy a Bizottság olyan megközelítést dolgozzon ki, amely biztosítja, hogy az alkalmazkodási intézkedések meg nem hozatalából eredő költségek ne az emberekre háruljanak;

| 101. | támogatja, hogy a Bizottság sürgesse a Tanácsot a Szolidaritási Alap létrehozásáról szóló rendelet (EUSF) felülvizsgálatának újraindítására, amely lehetővé fogja tenni a természeti csapások vagy az ember okozta katasztrófák kárainak hatékonyabb, rugalmasabb és időben történő kezelését; |
| --- | --- |

101.

támogatja, hogy a Bizottság sürgesse a Tanácsot a Szolidaritási Alap létrehozásáról szóló rendelet (EUSF) felülvizsgálatának újraindítására, amely lehetővé fogja tenni a természeti csapások vagy az ember okozta katasztrófák kárainak hatékonyabb, rugalmasabb és időben történő kezelését;

| 102. | hangsúlyozza, hogy a kibocsátási jogoknak az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerben (ETS) történő árverezése – közte a légi és tengeri közlekedésre vonatkozó árverezés – révén létrejött bevétel jelentős részét arra a célra kellene előirányozni, hogy a tagállamoknak és a fejlődő országoknak lehetőségük legyen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra; úgy véli, hogy az ilyen rendelkezéseknek az európai közlekedés fenntartható módjait, például a vasúti közlekedést is támogatniuk kellene; szorgalmazza, hogy az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerből a szolidaritás és a Közösségen belüli gazdasági növekedés céljára előirányzott forrásokat (az árverezésre bocsátandó összes kibocsátási jog 10 %-ából származó bevételt) az alkalmazkodási és kockázatkezelési intézkedésekre egyenlő arányban az alacsonyabb jövedelemszinttel rendelkező tagállamok között osszák szét; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy a kibocsátási jogoknak az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerben (ETS) történő árverezése – közte a légi és tengeri közlekedésre vonatkozó árverezés – révén létrejött bevétel jelentős részét arra a célra kellene előirányozni, hogy a tagállamoknak és a fejlődő országoknak lehetőségük legyen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra; úgy véli, hogy az ilyen rendelkezéseknek az európai közlekedés fenntartható módjait, például a vasúti közlekedést is támogatniuk kellene; szorgalmazza, hogy az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerből a szolidaritás és a Közösségen belüli gazdasági növekedés céljára előirányzott forrásokat (az árverezésre bocsátandó összes kibocsátási jog 10 %-ából származó bevételt) az alkalmazkodási és kockázatkezelési intézkedésekre egyenlő arányban az alacsonyabb jövedelemszinttel rendelkező tagállamok között osszák szét;

| 103. | szorgalmazza, hogy a kibocsátás-kereskedelmi rendszerből és egyéb közösségi forrásokból származó, a tagállamok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodását segítő finanszírozás szétosztása az egyes tagállamok vagy régiók éghajlatváltozással szembeni sebezhetőségének figyelembe vételével történjék; |
| --- | --- |

103.

szorgalmazza, hogy a kibocsátás-kereskedelmi rendszerből és egyéb közösségi forrásokból származó, a tagállamok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodását segítő finanszírozás szétosztása az egyes tagállamok vagy régiók éghajlatváltozással szembeni sebezhetőségének figyelembe vételével történjék;

| 104. | elismeri az iparosodott országok történelmi felelősségét a hőmérséklet egész világon történő jelenlegi növekedésében; megismétli 2010. február 10-i kijelentéseit, ideértve azt is, mely szerint a fejlődő országok éghajlatváltozással szembeni erőfeszítéseinek finanszírozására új és a jelenlegi ODA-kötelezettségvállalásokat kiegészítő európai uniós kötelezettségvállalásokat kell tenni, amelyek függetlenek a tagállamok éves költségvetési eljárásaitól; |
| --- | --- |

104.

elismeri az iparosodott országok történelmi felelősségét a hőmérséklet egész világon történő jelenlegi növekedésében; megismétli 2010. február 10-i kijelentéseit, ideértve azt is, mely szerint a fejlődő országok éghajlatváltozással szembeni erőfeszítéseinek finanszírozására új és a jelenlegi ODA-kötelezettségvállalásokat kiegészítő európai uniós kötelezettségvállalásokat kell tenni, amelyek függetlenek a tagállamok éves költségvetési eljárásaitól;

Külső dimenzió

| 105. | megismétli, hogy az alkalmazkodási intézkedéseket a Koppenhágai Megállapodás 8. pontjának megfelelően az EU külpolitikájába be kell emelni; |
| --- | --- |

105.

megismétli, hogy az alkalmazkodási intézkedéseket a Koppenhágai Megállapodás 8. pontjának megfelelően az EU külpolitikájába be kell emelni;

| 106. | hangsúlyozza, hogy a legkevésbé fejlett országokban az ökoszisztéma-szolgáltatások értéke és az ellenálló képesség még jelentősebb (13); hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, és főként az ökoszisztémák ellenálló képességével kapcsolatos politikákat megfelelően figyelembe kell venni valamennyi nemzetközi tárgyalás során, ideértve a kereskedelmi tárgyalásokat is; |
| --- | --- |

106.

hangsúlyozza, hogy a legkevésbé fejlett országokban az ökoszisztéma-szolgáltatások értéke és az ellenálló képesség még jelentősebb (13); hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, és főként az ökoszisztémák ellenálló képességével kapcsolatos politikákat megfelelően figyelembe kell venni valamennyi nemzetközi tárgyalás során, ideértve a kereskedelmi tárgyalásokat is;

| 107. | szilárd meggyőződése, hogy az Európai Uniónak meg kell tartania és tovább kell fejlesztenie vezető szerepét a globális felmelegedés elleni nemzetközi küzdelemben, és úgy véli, hogy az esetleges késedelmek ebben a tevékenységben növelik a negatív környezeti, gazdasági és társadalmi hatások, valamint a jelentős költségek kockázatát; |
| --- | --- |

107.

szilárd meggyőződése, hogy az Európai Uniónak meg kell tartania és tovább kell fejlesztenie vezető szerepét a globális felmelegedés elleni nemzetközi küzdelemben, és úgy véli, hogy az esetleges késedelmek ebben a tevékenységben növelik a negatív környezeti, gazdasági és társadalmi hatások, valamint a jelentős költségek kockázatát;

| 108. | hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodásra irányuló európai fellépési keret végrehajtása sikerének biztosítása során döntő jelentőségű lesz, hogy azt belefoglalják egy globális, átfogó és ambiciózus megállapodásba, mely az éghajlatváltozás elleni harccal kapcsolatos intézkedések tekintetében jogilag kötelező erejű célkitűzéseket tartalmaz, hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-nak az e célok felé vezető úton vezető szerepet kell vállalnia. |
| --- | --- |

108.

hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodásra irányuló európai fellépési keret végrehajtása sikerének biztosítása során döntő jelentőségű lesz, hogy azt belefoglalják egy globális, átfogó és ambiciózus megállapodásba, mely az éghajlatváltozás elleni harccal kapcsolatos intézkedések tekintetében jogilag kötelező erejű célkitűzéseket tartalmaz, hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-nak az e célok felé vezető úton vezető szerepet kell vállalnia.

| 109. | felszólítja a Bizottságot, hogy a küszöbön álló nyolcadik keretprogram (FP8) keretében vegye fontolóra a nemzetközi együttműködésre fordított finanszírozási keretek tágítását:






  a) | a fejlett országok tekintetében, a megújuló technológiák terjedésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

109.

felszólítja a Bizottságot, hogy a küszöbön álló nyolcadik keretprogram (FP8) keretében vegye fontolóra a nemzetközi együttműködésre fordított finanszírozási keretek tágítását:

a)

a fejlett országok tekintetében, a megújuló technológiák terjedésének előmozdítása érdekében;

| b) | a fejlődő országok tekintetében, a legkitettebb régiókat sújtó éghajlatváltozás elleni küzdelem támogatása érdekében, minden esetben tiszteletben tartva az egyes régiók különleges körülményeit, a kritérium pedig a fejlődő országok azon régióinak társadalmi és gazdasági fejlődése, amelyekkel a nemzetközi együttműködésre sor kerül; valamint |
| --- | --- |

b)

a fejlődő országok tekintetében, a legkitettebb régiókat sújtó éghajlatváltozás elleni küzdelem támogatása érdekében, minden esetben tiszteletben tartva az egyes régiók különleges körülményeit, a kritérium pedig a fejlődő országok azon régióinak társadalmi és gazdasági fejlődése, amelyekkel a nemzetközi együttműködésre sor kerül; valamint

| c) | az EU-val határos olyan harmadik országok tekintetében, amelyekben az éghajlatváltozás hatásai hasonlóak az EU-ban megfigyeltekhez; |
| --- | --- |

c)

az EU-val határos olyan harmadik országok tekintetében, amelyekben az éghajlatváltozás hatásai hasonlóak az EU-ban megfigyeltekhez;

Az éghajlatváltozás hatásaival és az alkalmazkodással foglalkozó irányítócsoport

| 110. | támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy állítsanak fel egy, az éghajlatváltozás hatásaival és az alkalmazkodással foglalkozó irányítócsoportot; hangsúlyozza, hogy e csoport számára a tagállamok képviselőin kívül fontos a regionális és helyi szereplők bevonása; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a Parlament képviselői megfigyelőként, valamint a magánszférához tartozó érdekelt felek szakemberi minőségben részt vehessenek ebben a csoportban; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az irányítócsoport megkülönböztetett figyelmet szenteljen az éghajlatváltozás egészségre kifejtett legsúlyosabb hatásainak, például az időjárással kapcsolatos haláleseteknek és a kórokozó-átvivők (vektorok) által terjesztett fertőző betegségeknek; |
| --- | --- |

110.

támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy állítsanak fel egy, az éghajlatváltozás hatásaival és az alkalmazkodással foglalkozó irányítócsoportot; hangsúlyozza, hogy e csoport számára a tagállamok képviselőin kívül fontos a regionális és helyi szereplők bevonása; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a Parlament képviselői megfigyelőként, valamint a magánszférához tartozó érdekelt felek szakemberi minőségben részt vehessenek ebben a csoportban; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az irányítócsoport megkülönböztetett figyelmet szenteljen az éghajlatváltozás egészségre kifejtett legsúlyosabb hatásainak, például az időjárással kapcsolatos haláleseteknek és a kórokozó-átvivők (vektorok) által terjesztett fertőző betegségeknek;

Bizottsági jelentés az elért eredményekről

| 111. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2012-ig nyújtson be egy jelentést az Európai Parlamentnek a fent említett fehér könyv végrehajtásában elért eredményekről; |
| --- | --- |

111.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2012-ig nyújtson be egy jelentést az Európai Parlamentnek a fent említett fehér könyv végrehajtásában elért eredményekről;

*

* *

| 112. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

112.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 247. E, 2009.10.15., 41. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0042

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0013.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0089.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0019.

(6)  Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének határozattervezete -/CP.15, Koppenhágai Megállapodás, FCCC/CP/2009/L.7.

(7)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

(8)  Közös Kutatóközpont – Technológiai Jövőkutatási Intézet: „Az éghajlatváltozás mezőgazdasági hatásai Európában. PESETA-Mezőgazdasági tanulmányok”, EUR 24 107 EN, 2009.

(9)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(10)  A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.), annak a 2008/32/EK irányelv által legutóbb módosított formája (HL L 81., 2008.3.20., 60. o.).

(11)  A tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

(12)  Az EU fenntartható fejlődési stratégiájának (EU SDS) felülvizsgálata, a Tanács 10917/06 számú dokumentuma.

(13)  Kényelmes megoldások egy kényelmetlen igazságra: az éghajlatváltozás ökoszisztéma alapú megközelítései. Világbank, Környezetvédelmi osztály, 2009, és A természetes helyreállás? Az ökoszisztémák szerepe az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésében, UNEP, 2009.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/128

---

2010. május 6., csütörtökA Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2008. évi éves jelentés

P7_TA(2010)0155

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló, 2008. évi éves jelentésről (2009/2167(INI))

2011/C 81 E/22

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira,

tekintettel a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló „A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2008” című 2009. július 15-i jelentésére (COM(2009)0372), beleértve annak mellékleteit (SEC(2009)1002 és SEC(2009)1003),

tekintettel az OLAF 2008. évi tevékenységi jelentésére (1) és 2008. június 19-i második jelentésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet alkalmazásáról, akárcsak az OLAF Vademecum helyébe lépő iránymutatásra,

tekintettel az OLAF felügyelőbizottságának a 2008. június és 2009. május (2) közötti időszakra vonatkozó tevékenységi jelentésére,

tekintettel az OLAF felügyelőbizottságának a 2007. június és 2008. május (3) közötti időszakra vonatkozó tevékenységi jelentésére,

tekintettel az Európai Számvevőszéknek a 2008-es költségvetési évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére (4),

tekintettel 2009. november 25-i állásfoglalására a Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményéről – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a Stockholm Program (5), különösen a gazdasági bűnözésről és a korrupcióról szóló fejezetről,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkének (3) bekezdésére és 325. cikkének (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosító 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0100/2010),

Általános megfontolások: Az észlelt szabálytalanságok összege

| 1. | tudomásul veszi, hogy a szabálytalanságok becsült - eddigi megállapítások szerinti - pénzügyi következményei a 2007. évi 1 024 millió euróról 2008-ban 783,2 millió euróra csökkentek (a csökkenés a közvetlen kiadások és az előcsatlakozási alapok kivételével valamennyi ágazatot érintette), az alábbiak szerint:






  — | saját források: 351 millió euró (12,5 %-kal kevesebb 2007-hez viszonyítva), |
| --- | --- | --- |

1.

tudomásul veszi, hogy a szabálytalanságok becsült - eddigi megállapítások szerinti - pénzügyi következményei a 2007. évi 1 024 millió euróról 2008-ban 783,2 millió euróra csökkentek (a csökkenés a közvetlen kiadások és az előcsatlakozási alapok kivételével valamennyi ágazatot érintette), az alábbiak szerint:

—

saját források: 351 millió euró (12,5 %-kal kevesebb 2007-hez viszonyítva),

| — | mezőgazdasági kiadások: 102,3 millió euró (34 %-kal kevesebb 2007-hez viszonyítva), |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági kiadások: 102,3 millió euró (34 %-kal kevesebb 2007-hez viszonyítva),

| — | strukturális intézkedések: 585,2 millió euró (27 %-kal kevesebb 2007-hez viszonyítva), |
| --- | --- |

—

strukturális intézkedések: 585,2 millió euró (27 %-kal kevesebb 2007-hez viszonyítva),

| — | előcsatlakozási alapok: 61 millió euró (90,6 %-kal több 2007-hez viszonyítva), |
| --- | --- |

—

előcsatlakozási alapok: 61 millió euró (90,6 %-kal több 2007-hez viszonyítva),

| — | közvetlen kiadások: 34,7 millió euró (5,15 %-kal több 2007-hez viszonyítva), |
| --- | --- |

—

közvetlen kiadások: 34,7 millió euró (5,15 %-kal több 2007-hez viszonyítva),

| 2. | kiemeli a szabálytalanságokra vonatkozó adatok integrálásának szükségét, egyértelművé téve a hibák és a feltételezett csalások különböző kiadási területeken és a tagállamokban mozgósított forrásokra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

2.

kiemeli a szabálytalanságokra vonatkozó adatok integrálásának szükségét, egyértelművé téve a hibák és a feltételezett csalások különböző kiadási területeken és a tagállamokban mozgósított forrásokra gyakorolt hatását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a csalás és korrupció elleni harc az európai intézmények és valamennyi tagállam fontos kötelezettsége, amelyeknek biztosítaniuk kell minden szükséges erőforrást e problémák hatékony leküzdésére az Unió és annak adófizetői pénzügyi érdekeinek védelme érdekében és fellépve a szervezett bűnözés ellen, amely a nemzeti jelzőszámok szerint növeli képességét az intézményekkel való összejátszásra, különösen a közösségi költségvetés terhére elkövetett csalások révén; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a csalás és korrupció elleni harc az európai intézmények és valamennyi tagállam fontos kötelezettsége, amelyeknek biztosítaniuk kell minden szükséges erőforrást e problémák hatékony leküzdésére az Unió és annak adófizetői pénzügyi érdekeinek védelme érdekében és fellépve a szervezett bűnözés ellen, amely a nemzeti jelzőszámok szerint növeli képességét az intézményekkel való összejátszásra, különösen a közösségi költségvetés terhére elkövetett csalások révén;

| 4. | sajnálattal tölti el, hogy nagy mennyiségű uniós pénzt továbbra is hibásan fizetnek ki, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő lépéseket e pénzek visszatérítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

sajnálattal tölti el, hogy nagy mennyiségű uniós pénzt továbbra is hibásan fizetnek ki, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő lépéseket e pénzek visszatérítése érdekében;

Saját források

| 5. | örömét fejezi ki, amiért a becslések szerint a szabálytalanságok mértéke 2007-hez viszonyítva 12,5 %-kal csökkent; megállapítja ugyanakkor, hogy az előző évekhez hasonlóan a legtöbb szabálytalanság a televíziók és monitorok kapcsán jelentkezett, és következésképpen kéri a Bizottságot, hogy külön ellenőrizze ezeket a területeket és hozza meg a szükséges intézkedéseket adott esetben a saját források és az esedékes kamatok visszakapása érdekében; kéri továbbá a Bizottságot, hogy támogassa az importált árukra vonatkozó fizikai ellenőrzések, illetve a gazdasági szereplők által az áruk kiadását követően végzett ellenőrzések egyensúlyára irányuló törekvéseket; kéri továbbá a tagállamokat a megfelelőbb vonatkozó statisztikai adatok biztosítására; |
| --- | --- |

5.

örömét fejezi ki, amiért a becslések szerint a szabálytalanságok mértéke 2007-hez viszonyítva 12,5 %-kal csökkent; megállapítja ugyanakkor, hogy az előző évekhez hasonlóan a legtöbb szabálytalanság a televíziók és monitorok kapcsán jelentkezett, és következésképpen kéri a Bizottságot, hogy külön ellenőrizze ezeket a területeket és hozza meg a szükséges intézkedéseket adott esetben a saját források és az esedékes kamatok visszakapása érdekében; kéri továbbá a Bizottságot, hogy támogassa az importált árukra vonatkozó fizikai ellenőrzések, illetve a gazdasági szereplők által az áruk kiadását követően végzett ellenőrzések egyensúlyára irányuló törekvéseket; kéri továbbá a tagállamokat a megfelelőbb vonatkozó statisztikai adatok biztosítására;

| 6. | elengedhetetlennek tartja a káros adózási gyakorlatok felszámolására és a belső piac megfelelő működésére szolgáló közigazgatási együttműködés javítását célzó jogi eszköz kialakítását; ezért üdvözli az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló tanácsi irányelvre irányuló, a Bizottság által benyújtott javaslatot (COM(2009)0029); hangsúlyozza, hogy – a Parlament rendszeres, teljességre törekvő és átlátható tájékoztatása mellett – szükség van azon esetek hatékony nyomon követésére, amikor a tagállamok visszautasítják a kért információk továbbítását vagy a közigazgatási vizsgálat lefolytatását; |
| --- | --- |

6.

elengedhetetlennek tartja a káros adózási gyakorlatok felszámolására és a belső piac megfelelő működésére szolgáló közigazgatási együttműködés javítását célzó jogi eszköz kialakítását; ezért üdvözli az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló tanácsi irányelvre irányuló, a Bizottság által benyújtott javaslatot (COM(2009)0029); hangsúlyozza, hogy – a Parlament rendszeres, teljességre törekvő és átlátható tájékoztatása mellett – szükség van azon esetek hatékony nyomon követésére, amikor a tagállamok visszautasítják a kért információk továbbítását vagy a közigazgatási vizsgálat lefolytatását;

| 7. | pozitívnak értékeli a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és a csalás elleni küzdelemről szóló tanácsi rendelet átdolgozására irányuló bizottsági javaslatot (COM(2009)0427); e tekintetben kiemeli a tagállamok felelősségi körének kibővítését, kezdve az adatbankokban szereplő információk minőségével; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ilyen jellegű információk megbízhatóságát és garantálja, hogy ténylegesen befolyjon az esedékes héa teljes összege; |
| --- | --- |

7.

pozitívnak értékeli a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és a csalás elleni küzdelemről szóló tanácsi rendelet átdolgozására irányuló bizottsági javaslatot (COM(2009)0427); e tekintetben kiemeli a tagállamok felelősségi körének kibővítését, kezdve az adatbankokban szereplő információk minőségével; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ilyen jellegű információk megbízhatóságát és garantálja, hogy ténylegesen befolyjon az esedékes héa teljes összege;

| 8. | továbbá kéri a Bizottságot, hogy nyújtson kimerítő tájékoztatást, amely lehetővé teszi a tagállamok által a hagyományos saját források beszedésével kapcsolatban viselt költségek és a források beszedésére elkülönített kompenzációs kvóta között fennálló kapcsolat vizsgálatát; |
| --- | --- |

8.

továbbá kéri a Bizottságot, hogy nyújtson kimerítő tájékoztatást, amely lehetővé teszi a tagállamok által a hagyományos saját források beszedésével kapcsolatban viselt költségek és a források beszedésére elkülönített kompenzációs kvóta között fennálló kapcsolat vizsgálatát;

Mezőgazdasági kiadások

| 9. | örömét fejezi ki, amiért a becslések szerint a szabálytalanságok mértéke 2007-hez viszonyítva 34 %-kal csökkent; hangsúlyozza, hogy a szabálytalanságok viszonylag alacsony száma a jelentési kötelezettséghez kapcsolódó magasabb küszöbértékkel magyarázható (a közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról szóló 2006. december 14-i 1848/2006/EK bizottsági rendelet 10 000 eurós küszöbértéket vezetett be) (7); |
| --- | --- |

9.

örömét fejezi ki, amiért a becslések szerint a szabálytalanságok mértéke 2007-hez viszonyítva 34 %-kal csökkent; hangsúlyozza, hogy a szabálytalanságok viszonylag alacsony száma a jelentési kötelezettséghez kapcsolódó magasabb küszöbértékkel magyarázható (a közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról szóló 2006. december 14-i 1848/2006/EK bizottsági rendelet 10 000 eurós küszöbértéket vezetett be) (7);

| 10. | kiemeli a szabálytalanságok közzétételére vonatkozó kötelezettségek tiszteletben tartásának fontosságát és sajnálatát fejezi ki az Ausztriában, Svédországban, Szlovákiában és Magyarországon e tekintetben tapasztalt hiányosságok miatt; |
| --- | --- |

10.

kiemeli a szabálytalanságok közzétételére vonatkozó kötelezettségek tiszteletben tartásának fontosságát és sajnálatát fejezi ki az Ausztriában, Svédországban, Szlovákiában és Magyarországon e tekintetben tapasztalt hiányosságok miatt;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy hozzon utólagos intézkedéseket az 1975/2006/EK rendelet (8) hatékony végrehajtása érdekében, amelynek az a célja, hogy a vidékfejlesztési intézkedések ellenőrzésére vonatkozó új szabályokon keresztül biztosítsa, hogy a kedvezményezettek tiszteletben tartják a rájuk háruló kötelezettségeket; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy hozzon utólagos intézkedéseket az 1975/2006/EK rendelet (8) hatékony végrehajtása érdekében, amelynek az a célja, hogy a vidékfejlesztési intézkedések ellenőrzésére vonatkozó új szabályokon keresztül biztosítsa, hogy a kedvezményezettek tiszteletben tartják a rájuk háruló kötelezettségeket;

| 12. | egyetért az Európai Számvevőszék (ECA) fent említett éves jelentése 5. cikkének (64) bekezdésében foglalt megállapítással, mely szerint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IACS) hatékony ellenőrző rendszer, amely csökkenti a szabálytalan kiadások kockázatát, amennyiben megfelelően végrehajtják, és megbízható adatokat visznek be; sajnálatát fejezi ki az Egyesült Királyság (Skócia), Bulgária és Románia rendszerében megállapított hiányok miatt; sürgeti a Bizottságot, hogy a problémák további fennállása esetén hathatósan lépjen fel; |
| --- | --- |

12.

egyetért az Európai Számvevőszék (ECA) fent említett éves jelentése 5. cikkének (64) bekezdésében foglalt megállapítással, mely szerint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IACS) hatékony ellenőrző rendszer, amely csökkenti a szabálytalan kiadások kockázatát, amennyiben megfelelően végrehajtják, és megbízható adatokat visznek be; sajnálatát fejezi ki az Egyesült Királyság (Skócia), Bulgária és Románia rendszerében megállapított hiányok miatt; sürgeti a Bizottságot, hogy a problémák további fennállása esetén hathatósan lépjen fel;

Strukturális intézkedések

| 13. | üdvözli, hogy a Bizottság által becsült szabálytalanságok pénzügyi következményei a 2007-es évhez viszonyítva 27 %-kal csökkentek; megállapítja, hogy a Számvevőszék 2008-as megbízhatósági jelentése szerint (kohézióra vonatkozó fejezet) a legitimitásra és szabályosságra vonatkozó becsült hibatartomány még mindig 5 % felett található; aggodalmát fejezi ki, amiért az Egyesült Királyság, Lengyelország, Olaszország és Spanyolország növekvő számú szabálytalanságról számolt be; ugyanakkor értékeli, hogy egyes fent említett tagállamok és a Bizottság között kialakult jó együttműködés következtében megoldódtak a problémák, és abban reménykedik, hogy a többi tagállam hasonlóan együttműködik; emlékeztet, hogy – amint azt a Számvevőszék is egyértelművé tette – az Európai Unió költségvetésében a strukturális intézkedések a szigorúbb szabályozás és összetettebb irányítási eljárás alá eső kiadási tételekhez tartoznak, valamint – ahogy arra a Bizottság is rámutatott –, hogy ha egy tagállamban jelentős számú pénzügyi szabálytalanság tapasztalható, nem jelenti szükségszerűen a többi tagállamhoz képest magasabb számú hiba vagy csalás meglétét, hanem eredményezheti ezt az aprólékosabb és szigorúbb ellenőrzés is; továbbá emlékeztet arra is, hogy a költségvetés végrehajtásáról szóló számvevőszéki jelentés nem veszi figyelembe a 2007–2013-as programozási időszakot, amely során a kiadások irányítására és ellenőrzésére vonatkozó új rendszereket vezettek be; hangsúlyozza, hogy az indokolatlan kiadásokhoz és a szabályok megszegéséhez kötődő hibák nagy mértékben kihatnak a közbeszerzésekre, és időszerűnek tartja, hogy a Bizottság megelőző célú iránymutatásokat dolgozzon ki a tagállamok és a helyi hatóságok számára a rendeletek végrehajtásának érthetővé tétele, valamint annak érdekében, hogy a Bizottság által indokolatlanul felmerülőnek minősített és visszautasított kiadásokat a hatóságok új, megfelelő kiadásokkal helyettesítsék; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a Bizottság által becsült szabálytalanságok pénzügyi következményei a 2007-es évhez viszonyítva 27 %-kal csökkentek; megállapítja, hogy a Számvevőszék 2008-as megbízhatósági jelentése szerint (kohézióra vonatkozó fejezet) a legitimitásra és szabályosságra vonatkozó becsült hibatartomány még mindig 5 % felett található; aggodalmát fejezi ki, amiért az Egyesült Királyság, Lengyelország, Olaszország és Spanyolország növekvő számú szabálytalanságról számolt be; ugyanakkor értékeli, hogy egyes fent említett tagállamok és a Bizottság között kialakult jó együttműködés következtében megoldódtak a problémák, és abban reménykedik, hogy a többi tagállam hasonlóan együttműködik; emlékeztet, hogy – amint azt a Számvevőszék is egyértelművé tette – az Európai Unió költségvetésében a strukturális intézkedések a szigorúbb szabályozás és összetettebb irányítási eljárás alá eső kiadási tételekhez tartoznak, valamint – ahogy arra a Bizottság is rámutatott –, hogy ha egy tagállamban jelentős számú pénzügyi szabálytalanság tapasztalható, nem jelenti szükségszerűen a többi tagállamhoz képest magasabb számú hiba vagy csalás meglétét, hanem eredményezheti ezt az aprólékosabb és szigorúbb ellenőrzés is; továbbá emlékeztet arra is, hogy a költségvetés végrehajtásáról szóló számvevőszéki jelentés nem veszi figyelembe a 2007–2013-as programozási időszakot, amely során a kiadások irányítására és ellenőrzésére vonatkozó új rendszereket vezettek be; hangsúlyozza, hogy az indokolatlan kiadásokhoz és a szabályok megszegéséhez kötődő hibák nagy mértékben kihatnak a közbeszerzésekre, és időszerűnek tartja, hogy a Bizottság megelőző célú iránymutatásokat dolgozzon ki a tagállamok és a helyi hatóságok számára a rendeletek végrehajtásának érthetővé tétele, valamint annak érdekében, hogy a Bizottság által indokolatlanul felmerülőnek minősített és visszautasított kiadásokat a hatóságok új, megfelelő kiadásokkal helyettesítsék;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a 2007–2013 közötti programokra vonatkozó igazgatási és ellenőrzési rendszerek elfogadásában tapasztalható késedelem csökkentheti az előlegekre vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos hibák és lehetséges csalások felderítésének hatékonyságát; ezen kívül úgy véli, hogy az időközi kifizetések ebből adódó késedelmes elindítása a kötelezettségvállalás visszavonására adott határidő lejárta előtti sürgős kiadásokat okozhat; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy a kiadások megfelelőbb minőségének és a mennyiségi célkitűzések biztosítása érdekében mérlegelje a visszavonásra vonatkozó szabályok esetleges felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a 2007–2013 közötti programokra vonatkozó igazgatási és ellenőrzési rendszerek elfogadásában tapasztalható késedelem csökkentheti az előlegekre vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos hibák és lehetséges csalások felderítésének hatékonyságát; ezen kívül úgy véli, hogy az időközi kifizetések ebből adódó késedelmes elindítása a kötelezettségvállalás visszavonására adott határidő lejárta előtti sürgős kiadásokat okozhat; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy a kiadások megfelelőbb minőségének és a mennyiségi célkitűzések biztosítása érdekében mérlegelje a visszavonásra vonatkozó szabályok esetleges felülvizsgálatát;

| 15. | üdvözli az AFIS-rendszer egyre elterjedtebb használatából adódóan a szabálytalanságok jelentési rendszereinek összehangolása terén néhány tagállamban elért előrelépést; a jó eredményekre – amelyeket eddig elektronikus jelentéstételi rendszerekkel értek el az adatminőség és a jelentéstételi határidők betartása tekintetében – való tekintettel felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem rendelkeznek ilyen rendszerekkel, hogy a lehető leghamarabb tegyenek szert ilyen rendszerekre; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az AFIS-rendszer egyre elterjedtebb használatából adódóan a szabálytalanságok jelentési rendszereinek összehangolása terén néhány tagállamban elért előrelépést; a jó eredményekre – amelyeket eddig elektronikus jelentéstételi rendszerekkel értek el az adatminőség és a jelentéstételi határidők betartása tekintetében – való tekintettel felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem rendelkeznek ilyen rendszerekkel, hogy a lehető leghamarabb tegyenek szert ilyen rendszerekre;

| 16. | felkéri a tagállamokat, hogy a 2000–2006-os időszakra vonatkozó pénzügyi korrekciók tekintetében adjanak teljesebb és megbízhatóbb tájékoztatás a Bizottságnak; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy szigorúan követelje meg, hogy a tagállamok átfogó tájékoztatást nyújtsanak és a működési programokkal kapcsolatban pontosan alkalmazzák a korrekciós mechanizmusokat; |
| --- | --- |

16.

felkéri a tagállamokat, hogy a 2000–2006-os időszakra vonatkozó pénzügyi korrekciók tekintetében adjanak teljesebb és megbízhatóbb tájékoztatás a Bizottságnak; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy szigorúan követelje meg, hogy a tagállamok átfogó tájékoztatást nyújtsanak és a működési programokkal kapcsolatban pontosan alkalmazzák a korrekciós mechanizmusokat;

| 17. | üdvözli, hogy a Bizottság a strukturális alapokra vonatkozó közös csalásellenes stratégiát vezet be, amelyet az OLAF közreműködésével határoztak meg, és hangsúlyozza a regionális hatóságokkal és az illetékes nemzeti igazságügyi hatósággal folytatott hatékonyabb együttműködés fontosságát; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy a Bizottság a strukturális alapokra vonatkozó közös csalásellenes stratégiát vezet be, amelyet az OLAF közreműködésével határoztak meg, és hangsúlyozza a regionális hatóságokkal és az illetékes nemzeti igazságügyi hatósággal folytatott hatékonyabb együttműködés fontosságát;

Előcsatlakozási alapok

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szabálytalanságok EU-10 államok által jelentett mértéke 8 %-al, míg az EU-2 államok által jelentetteké 152 %-kal nőtt, a visszafizetések pedig 2007-hez képest 15,6 %-kal csökkentek; felkéri különösen Bulgáriát és Romániát az uniós finanszírozás kezelésére alkalmas adminisztratív kapacitás megerősítésére, a finanszírozás kezelésével kapcsolatos meglévő vagy esetleges érdekellentétek elhárítására, a közbeszerzési eljárások ellenőrzésének és átláthatóságának központi, regionális és helyi szintű javítására, valamint arra, hogy sürgősen vezesse be a szükséges megelőző, korrekciós és/vagy fegyelmi intézkedéseket és ezekről tájékoztassa a Bizottságot; elismeri és támogatja a Bulgária és Románia által a Bizottság ajánlásai nyomán, a megosztott irányítási szabványok és a pénzügyi ellenőrzés javítása érdekében tett lépéseket; |
| --- | --- |

18.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szabálytalanságok EU-10 államok által jelentett mértéke 8 %-al, míg az EU-2 államok által jelentetteké 152 %-kal nőtt, a visszafizetések pedig 2007-hez képest 15,6 %-kal csökkentek; felkéri különösen Bulgáriát és Romániát az uniós finanszírozás kezelésére alkalmas adminisztratív kapacitás megerősítésére, a finanszírozás kezelésével kapcsolatos meglévő vagy esetleges érdekellentétek elhárítására, a közbeszerzési eljárások ellenőrzésének és átláthatóságának központi, regionális és helyi szintű javítására, valamint arra, hogy sürgősen vezesse be a szükséges megelőző, korrekciós és/vagy fegyelmi intézkedéseket és ezekről tájékoztassa a Bizottságot; elismeri és támogatja a Bulgária és Románia által a Bizottság ajánlásai nyomán, a megosztott irányítási szabványok és a pénzügyi ellenőrzés javítása érdekében tett lépéseket;

| 19. | felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket azon erősen változó környezet által előidézett kockázatok csökkentésére, amelyben a DG ELARG működik, annak biztosítása érdekében, hogy megvalósuljon a belső könyvvizsgálati tevékenységek hatékony többéves tervezése; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy sürgősen fogadjon el a központi irányítású utólagos ellenőrzésekre vonatkozó konkrét politikát a 2008-ban szerzett tapasztalatok, illetve a megfelelő költség-haszon arány figyelembe vétele alapján; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket azon erősen változó környezet által előidézett kockázatok csökkentésére, amelyben a DG ELARG működik, annak biztosítása érdekében, hogy megvalósuljon a belső könyvvizsgálati tevékenységek hatékony többéves tervezése; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy sürgősen fogadjon el a központi irányítású utólagos ellenőrzésekre vonatkozó konkrét politikát a 2008-ban szerzett tapasztalatok, illetve a megfelelő költség-haszon arány figyelembe vétele alapján;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a lebonyolított projektek átfogó célokkal kapcsolatos értékelésének megkönnyítése érdekében az előcsatlakozási alapok stratégiai célkitűzéseit részletesebben meg kell határozni, amint azt a Számvevőszék által a Törökország számára elkülönítendő előcsatlakozási alapról készített különleges jelentés is tartalmazza; úgy véli, hogy a célkitűzéseket és eredményeket átlátható módon kell közölni; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a lebonyolított projektek átfogó célokkal kapcsolatos értékelésének megkönnyítése érdekében az előcsatlakozási alapok stratégiai célkitűzéseit részletesebben meg kell határozni, amint azt a Számvevőszék által a Törökország számára elkülönítendő előcsatlakozási alapról készített különleges jelentés is tartalmazza; úgy véli, hogy a célkitűzéseket és eredményeket átlátható módon kell közölni;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak folytatnia kellene azon kezdeményezéseket, amelyek célja a projekttervezés és -végrehajtás javítása; hangsúlyozza, hogy javítani kell a projektek végrehajtására, valamint a tevékenységeik és eredményeik teljesítésére vonatkozó bejelentési mechanizmust; úgy véli, hogy a jövőbeli tervezés kialakításának teljesítmény-információkkal való segítése érdekében minden projekt lezárásakor és azután megfelelő időközönként jelentéseket kell készíteni a projektek kimeneteléről (az elért eredményekről és az okozott hatásokról); |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak folytatnia kellene azon kezdeményezéseket, amelyek célja a projekttervezés és -végrehajtás javítása; hangsúlyozza, hogy javítani kell a projektek végrehajtására, valamint a tevékenységeik és eredményeik teljesítésére vonatkozó bejelentési mechanizmust; úgy véli, hogy a jövőbeli tervezés kialakításának teljesítmény-információkkal való segítése érdekében minden projekt lezárásakor és azután megfelelő időközönként jelentéseket kell készíteni a projektek kimeneteléről (az elért eredményekről és az okozott hatásokról);

Közvetlen kiadások

| 22. | rámutat, hogy a külső támogatások területét egyre jobban érintik a szabálytalanságok és a csalás; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a külső támogatások területét egyre jobban érintik a szabálytalanságok és a csalás;

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy figyeljen a kettős projektfinanszírozás problémájára; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot, hogy figyeljen a kettős projektfinanszírozás problémájára;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az EU az utóbbi öt évben évi több, mint 1 milliárd eurót adományozott az Egyesült Nemzetek Szervezetének; megismétli ezért, hogy nemzetközi összefüggésben meg kell erősíteni az OLAF megbízatását, az OLAF-ot el kell látni valamennyi szükséges jogi eszközzel ahhoz, hogy végrehajthassa ezen egyre növekvő közvetlen kiadásaira vonatkozó ellenőrzési kötelezettségeit; kéri, hogy a Bizottság bocsásson frissített információkat e tárgyban az Európai Parlament rendelkezésére; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az EU az utóbbi öt évben évi több, mint 1 milliárd eurót adományozott az Egyesült Nemzetek Szervezetének; megismétli ezért, hogy nemzetközi összefüggésben meg kell erősíteni az OLAF megbízatását, az OLAF-ot el kell látni valamennyi szükséges jogi eszközzel ahhoz, hogy végrehajthassa ezen egyre növekvő közvetlen kiadásaira vonatkozó ellenőrzési kötelezettségeit; kéri, hogy a Bizottság bocsásson frissített információkat e tárgyban az Európai Parlament rendelkezésére;

Integrált belső ellenőrzési keret

| 25. | üdvözli, hogy az elfogadható kockázatról szóló bizottsági közlemény (COM(2008)0866) alapul szolgált az e kérdésről szóló vitához, és felkéri a Bizottságot, hogy e téren nyújtson további tájékoztatást; osztja azt a nézetet, hogy minden szektor esetén küszöbértéket lehetne felállítani, amelyen belül a hibák még tolerálhatóak, figyelembe véve az ágazat jellemzőit és a szabályozásokat; sürgeti a Bizottságot, hogy fontolja meg további lépések megtételét az uniós alapok jobb pénzügyi kezelése érdekében (pl. az ellenőrzési rendszerek hatékonyabbá tétele a kiadások megfelelőbb minőségére összpontosítva vagy a vonatkozó jogalkotás egyszerűsítése); |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy az elfogadható kockázatról szóló bizottsági közlemény (COM(2008)0866) alapul szolgált az e kérdésről szóló vitához, és felkéri a Bizottságot, hogy e téren nyújtson további tájékoztatást; osztja azt a nézetet, hogy minden szektor esetén küszöbértéket lehetne felállítani, amelyen belül a hibák még tolerálhatóak, figyelembe véve az ágazat jellemzőit és a szabályozásokat; sürgeti a Bizottságot, hogy fontolja meg további lépések megtételét az uniós alapok jobb pénzügyi kezelése érdekében (pl. az ellenőrzési rendszerek hatékonyabbá tétele a kiadások megfelelőbb minőségére összpontosítva vagy a vonatkozó jogalkotás egyszerűsítése);

| 26. | úgy véli, hogy a tagállamok által a Bizottságnak benyújtott éves összefoglalóknak a jelenleginél (az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (pénzügyi rendelet) 53. cikke b) pontjának (3) bekezdése) szilárdabb jogi alappal kell rendelkezniük; kéri tehát a pénzügyi rendelet felülvizsgálatával kapcsolatban, hogy ezek az összefoglalók tartalmazzák az egyes tagállamok által végzett könyvvizsgálatok eredményeinek kimerítő minőségi elemzését; úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak továbbra is támogatnia kell a strukturális alapok tagállamokkal kötött „bizalmi szerződéseit”, ugyanakkor a legfőbb független ellenőrzési intézményekkel kialakított szorosabb kapcsolatok révén további biztosítékokat kell szereznie a nemzeti ellenőrzési rendszerekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a tagállamok által a Bizottságnak benyújtott éves összefoglalóknak a jelenleginél (az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (pénzügyi rendelet) 53. cikke b) pontjának (3) bekezdése) szilárdabb jogi alappal kell rendelkezniük; kéri tehát a pénzügyi rendelet felülvizsgálatával kapcsolatban, hogy ezek az összefoglalók tartalmazzák az egyes tagállamok által végzett könyvvizsgálatok eredményeinek kimerítő minőségi elemzését; úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak továbbra is támogatnia kell a strukturális alapok tagállamokkal kötött „bizalmi szerződéseit”, ugyanakkor a legfőbb független ellenőrzési intézményekkel kialakított szorosabb kapcsolatok révén további biztosítékokat kell szereznie a nemzeti ellenőrzési rendszerekkel kapcsolatban;

Az átláthatóság növelése, valamint a csalás, a korrupció és a pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem

| 27. | hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési ágazatot fenyegeti leginkább a szabálytalan igazgatás, a csalás és a korrupció veszélye, és e jogellenes cselekmények a piac torzulásához vezetnek, és a fogyasztók által megvásárolt javak és szolgáltatások árának és díjainak emelkedését generálják, valamint hozzájárulnak az Európai Unióval szembeni bizalmatlanság terjedéséhez; kéri tehát a Bizottságot és a tagállamokat, hogy körültekintően mérjék fel a közbeszerzésekre vonatkozó érvényben lévő szabályokat és dolgozzanak ki javító célzatú javaslatokat; elismeri ezenfelül az európai alapok kedvezményezettjeire vonatkozó nagyobb átláthatóság terén elért javulást, és kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan rendszert, amely lehetővé teszi, hogy az érintett igazgatási hatóságtól függetlenül ugyanazon a honlapon tegyék közzé a kedvezményezettek névsorát, a tagállamok által biztosított világos és összehasonlítható információk kíséretében, legalább egy uniós munkanyelven; kéri továbbá a Bizottságot, lépjen fel annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok megbízható és homogén információkat adjanak meg az európai alapok kedvezményezettjeiről, amelyeket fel kell venni a korai előrejelző rendszerbe és a kizárt pályázók központi adatbázisába; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési ágazatot fenyegeti leginkább a szabálytalan igazgatás, a csalás és a korrupció veszélye, és e jogellenes cselekmények a piac torzulásához vezetnek, és a fogyasztók által megvásárolt javak és szolgáltatások árának és díjainak emelkedését generálják, valamint hozzájárulnak az Európai Unióval szembeni bizalmatlanság terjedéséhez; kéri tehát a Bizottságot és a tagállamokat, hogy körültekintően mérjék fel a közbeszerzésekre vonatkozó érvényben lévő szabályokat és dolgozzanak ki javító célzatú javaslatokat; elismeri ezenfelül az európai alapok kedvezményezettjeire vonatkozó nagyobb átláthatóság terén elért javulást, és kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan rendszert, amely lehetővé teszi, hogy az érintett igazgatási hatóságtól függetlenül ugyanazon a honlapon tegyék közzé a kedvezményezettek névsorát, a tagállamok által biztosított világos és összehasonlítható információk kíséretében, legalább egy uniós munkanyelven; kéri továbbá a Bizottságot, lépjen fel annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok megbízható és homogén információkat adjanak meg az európai alapok kedvezményezettjeiről, amelyeket fel kell venni a korai előrejelző rendszerbe és a kizárt pályázók központi adatbázisába;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezdjen korai megbeszéléseket és konzultációkat az érdekelt felekkel, köztük a civil társadalommal az Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos valamennyi megfontolásról az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények elleni harc érdekében, ahogyan azt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke előírja, és gyorsítsa fel az e hivatal létrehozásához szükséges valamennyi intézkedés elfogadását; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezdjen korai megbeszéléseket és konzultációkat az érdekelt felekkel, köztük a civil társadalommal az Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos valamennyi megfontolásról az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények elleni harc érdekében, ahogyan azt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke előírja, és gyorsítsa fel az e hivatal létrehozásához szükséges valamennyi intézkedés elfogadását;

| 29. | sürgeti a Tanács soros elnökségét, hogy hatalmazza fel a Bizottságot az Andorrával, Monacóval és San Marinóval kötendő csalásellenes megállapodások lehető legrövidebb időn belül történő megtárgyalására és lezárására, valamint a Svájccal kötendő új, a korábbinál tovább lépő megállapodás megtárgyalására; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a Tanács soros elnökségét, hogy hatalmazza fel a Bizottságot az Andorrával, Monacóval és San Marinóval kötendő csalásellenes megállapodások lehető legrövidebb időn belül történő megtárgyalására és lezárására, valamint a Svájccal kötendő új, a korábbinál tovább lépő megállapodás megtárgyalására;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az EU pénzügyi érdekeinek aktív védelme a pénzügyi és gazdasági bűnözés elleni megerősített harcot igényel; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a vonatkozó uniós eszközöket, beleértve a kölcsönös jogsegélyről szóló, 2000. évi egyezményt és annak a banki tranzakciókról szóló jegyzőkönyvét, az elkobzási parancsokról szóló kerethatározatot (2006/783/JHA) (9) és a pénzügyi szankciókról szóló kerethatározatot (2005/214/JHA) (10); |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az EU pénzügyi érdekeinek aktív védelme a pénzügyi és gazdasági bűnözés elleni megerősített harcot igényel; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a vonatkozó uniós eszközöket, beleértve a kölcsönös jogsegélyről szóló, 2000. évi egyezményt és annak a banki tranzakciókról szóló jegyzőkönyvét, az elkobzási parancsokról szóló kerethatározatot (2006/783/JHA) (9) és a pénzügyi szankciókról szóló kerethatározatot (2005/214/JHA) (10);

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot a kizárások kölcsönös elismeréséről, különösen a pénzügyi terület szakmái esetében, mint például a csalást elkövetők cégvezetőként való tevékenységből való kizárásáról; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot a kizárások kölcsönös elismeréséről, különösen a pénzügyi terület szakmái esetében, mint például a csalást elkövetők cégvezetőként való tevékenységből való kizárásáról;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatásvizsgálatot és javaslatot, hogy az uniós vívmányokat kiterjesszék a pénzügyi és gazdasági bűnözés során elkövetett bűncselekmények közös definíciójára; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatásvizsgálatot és javaslatot, hogy az uniós vívmányokat kiterjesszék a pénzügyi és gazdasági bűnözés során elkövetett bűncselekmények közös definíciójára;

| 33. | úgy véli, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében meg kell állítani az adóelkerülést és azon jogellenes tevékenységeket, amelyek offshore központokon keresztül zajlanak; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg annak megtiltását, hogy azon cégek, amelyek offshore központokon keresztül működnek, üzleti megállapodásokat kössenek az Európai Unióban székhellyel rendelkező cégekkel, ha azok offshore elhelyezkedése egyoldalúan késleltetni fogja az Unióval kötött együttműködési megállapodásokat; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében meg kell állítani az adóelkerülést és azon jogellenes tevékenységeket, amelyek offshore központokon keresztül zajlanak; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg annak megtiltását, hogy azon cégek, amelyek offshore központokon keresztül működnek, üzleti megállapodásokat kössenek az Európai Unióban székhellyel rendelkező cégekkel, ha azok offshore elhelyezkedése egyoldalúan késleltetni fogja az Unióval kötött együttműködési megállapodásokat;

| 34. | megjegyzi, hogy az „Eurobarometer 2009” megállapítása szerint az EU polgárainak 78 %-a gondolja úgy, hogy országában a korrupció rendkívül aggasztó mértékű; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessenek mindent el annak biztosítása érdekében, hogy az európai alapok kiadásaihoz ne kötődjön korrupció, hogy a csalások, adócsalások, pénzmosás és az ehhez kapcsolódó bűnök elkövetői által illegálisan szerzett javak elkobzását felgyorsítsák, valamint a pénzmosásról szóló harmadik irányelv (2005/60/EK) (11) iránymutatásaival összhangban alkalmazzanak világos és átlátható szabályokat a politikai személyiségekre vonatkozóan; kéri a Bizottságot, hogy minél előbb dolgozzon ki a korrupció elleni küzdelem terén tett erőfeszítések mérésére szolgáló mutatókat, a stockholmi program értelmében külön figyelmet fordítva a közbeszerzésekre; a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti szorosabb együttműködésre szólít fel annak érdekében, hogy hatékonyabb legyen a vagyonvisszaszerzés; kéri a Bizottságot, hogy a felelősségteljes pénzügyi kormányzás elősegítése érdekében azonnali hatállyal tegyen kezdeményezéseket, különös tekintettel az adóparadicsomokra, ahogy az a Parlament által elfogadott 2010. február 10-i állásfoglalásban (12) is szerepel; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy az „Eurobarometer 2009” megállapítása szerint az EU polgárainak 78 %-a gondolja úgy, hogy országában a korrupció rendkívül aggasztó mértékű; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessenek mindent el annak biztosítása érdekében, hogy az európai alapok kiadásaihoz ne kötődjön korrupció, hogy a csalások, adócsalások, pénzmosás és az ehhez kapcsolódó bűnök elkövetői által illegálisan szerzett javak elkobzását felgyorsítsák, valamint a pénzmosásról szóló harmadik irányelv (2005/60/EK) (11) iránymutatásaival összhangban alkalmazzanak világos és átlátható szabályokat a politikai személyiségekre vonatkozóan; kéri a Bizottságot, hogy minél előbb dolgozzon ki a korrupció elleni küzdelem terén tett erőfeszítések mérésére szolgáló mutatókat, a stockholmi program értelmében külön figyelmet fordítva a közbeszerzésekre; a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti szorosabb együttműködésre szólít fel annak érdekében, hogy hatékonyabb legyen a vagyonvisszaszerzés; kéri a Bizottságot, hogy a felelősségteljes pénzügyi kormányzás elősegítése érdekében azonnali hatállyal tegyen kezdeményezéseket, különös tekintettel az adóparadicsomokra, ahogy az a Parlament által elfogadott 2010. február 10-i állásfoglalásban (12) is szerepel;

Az OLAF tevékenysége

| 35. | elismeri és támogatja az OLAF munkáját, és azt, hogy az OLAF feladatainak ellátásához teljes műveleti függetlenségét kell garantálni, mert ennek szerepe létfontosságú mind az Európai Unió (tehát az uniós polgárok) pénzügyi érdekeinek védelme, mind pedig az európai intézmények jó hírnevének megóvása tekintetében; ezért úgy véli, hogy olyan humánerőforrás-stratégiát kell kialakítani, amely biztosítja, hogy fennmaradjanak a személyzet kiemelkedő kvalitását biztosító jelenlegi előírások; |
| --- | --- |

35.

elismeri és támogatja az OLAF munkáját, és azt, hogy az OLAF feladatainak ellátásához teljes műveleti függetlenségét kell garantálni, mert ennek szerepe létfontosságú mind az Európai Unió (tehát az uniós polgárok) pénzügyi érdekeinek védelme, mind pedig az európai intézmények jó hírnevének megóvása tekintetében; ezért úgy véli, hogy olyan humánerőforrás-stratégiát kell kialakítani, amely biztosítja, hogy fennmaradjanak a személyzet kiemelkedő kvalitását biztosító jelenlegi előírások;

| 36. | úgy véli, hogy amennyiben vizsgálatokat végez, az OLAF-nak nagyobb mértékben kell felhasználnia a Bizottság belső könyvvizsgáló szolgálatai által végzett munkát és nem szabad főként a tagállamok tisztviselőitől származó tájékoztatásra támaszkodnia; úgy véli, hogy egyaránt fontos figyelemmel követni, hogy a Bizottság belső könyvvizsgálói szolgálatai figyelembe veszik-e – és ha igen, milyen mértékben – az OLAF javaslatait; felkéri ezért az OLAF-ot, hogy jövőbeni éves jelentéseibe foglalja bele a megfelelő statisztikákat; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy amennyiben vizsgálatokat végez, az OLAF-nak nagyobb mértékben kell felhasználnia a Bizottság belső könyvvizsgáló szolgálatai által végzett munkát és nem szabad főként a tagállamok tisztviselőitől származó tájékoztatásra támaszkodnia; úgy véli, hogy egyaránt fontos figyelemmel követni, hogy a Bizottság belső könyvvizsgálói szolgálatai figyelembe veszik-e – és ha igen, milyen mértékben – az OLAF javaslatait; felkéri ezért az OLAF-ot, hogy jövőbeni éves jelentéseibe foglalja bele a megfelelő statisztikákat;

| 37. | úgy véli, hogy az OLAF munkája még hatékonyabbá tehető a vizsgálatok körültekintő és részletes megtervezésének biztosításával, amelynek eszközéül szolgálhat egy ad-hoc eljárási rendelet kötelező erejű iránymutatásként történő elfogadása, a SMART célkitűzések és a RACER-mutatók vizsgálatokra való felhasználásának elősegítése, az OLAF és a nemzeti igazságszolgáltatások közötti együttműködés és információcsere javítása már a vizsgálati folyamat kezdetétől, az OLAF „minimális feladatára” vonatkozó politika gyors alkalmazása, valamint nyomon követési eljárások az OLAF nyomozásainak kezdeti szakaszában, amelynek értelmében a kisebb csalásokkal más szervek foglalkoznának, miközben az OLAF vizsgálatai tárgyát képeznék azon kisebb horderejű csalások, amelyek összesített értéke a strukturális problémákból fakadó szabálytalanságok miatt magas; felkéri ezért az OLAF-ot, hogy következő jelentésében vázolja az eddig e tekintetben elért fejlődést és jelezze, hogy ezeket az OLAF közeljövőben kiadásra kerülő (tervezett) működési kézikönyve milyen mértékben vette figyelembe; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az OLAF munkája még hatékonyabbá tehető a vizsgálatok körültekintő és részletes megtervezésének biztosításával, amelynek eszközéül szolgálhat egy ad-hoc eljárási rendelet kötelező erejű iránymutatásként történő elfogadása, a SMART célkitűzések és a RACER-mutatók vizsgálatokra való felhasználásának elősegítése, az OLAF és a nemzeti igazságszolgáltatások közötti együttműködés és információcsere javítása már a vizsgálati folyamat kezdetétől, az OLAF „minimális feladatára” vonatkozó politika gyors alkalmazása, valamint nyomon követési eljárások az OLAF nyomozásainak kezdeti szakaszában, amelynek értelmében a kisebb csalásokkal más szervek foglalkoznának, miközben az OLAF vizsgálatai tárgyát képeznék azon kisebb horderejű csalások, amelyek összesített értéke a strukturális problémákból fakadó szabálytalanságok miatt magas; felkéri ezért az OLAF-ot, hogy következő jelentésében vázolja az eddig e tekintetben elért fejlődést és jelezze, hogy ezeket az OLAF közeljövőben kiadásra kerülő (tervezett) működési kézikönyve milyen mértékben vette figyelembe;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy aktívan vonja be az OLAF-ot minden olyan együttműködési szerződésre vonatkozó tárgyalásba, amely a csalás elleni küzdelemmel, valamint az adóügyekről szóló információcserével foglalkozik; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy aktívan vonja be az OLAF-ot minden olyan együttműködési szerződésre vonatkozó tárgyalásba, amely a csalás elleni küzdelemmel, valamint az adóügyekről szóló információcserével foglalkozik;

Az OLAF kapcsolatai az Europollal és az Eurojusttal

| 39. | üdvözli az OLAF és az Eurojust a pénzügyi csalás elleni küzdelemben való még szorosabb együttműködésre irányuló konkrét gyakorlatokról szóló megállapodását; |
| --- | --- |

39.

üdvözli az OLAF és az Eurojust a pénzügyi csalás elleni küzdelemben való még szorosabb együttműködésre irányuló konkrét gyakorlatokról szóló megállapodását;

| 40. | üdvözli az OLAF és az Europol közötti együttműködést; megjegyzi, hogy az Europol elemzési forrásainak és az OLAF működési tapasztalatának összekapcsolása révén eredményes szolgáltatást lehet nyújtani a tagállamoknak, és elkerülhető a munka megkettőzése; felkéri az OLAF-ot, hogy a következő éves jelentésébe foglalja bele, hogy az Europol státuszának 2010. január 1-jei megváltozása milyen gyakorlati következményekkel jár; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az OLAF és az Europol közötti együttműködést; megjegyzi, hogy az Europol elemzési forrásainak és az OLAF működési tapasztalatának összekapcsolása révén eredményes szolgáltatást lehet nyújtani a tagállamoknak, és elkerülhető a munka megkettőzése; felkéri az OLAF-ot, hogy a következő éves jelentésébe foglalja bele, hogy az Europol státuszának 2010. január 1-jei megváltozása milyen gyakorlati következményekkel jár;

Az OLAF együttműködése a tagállamokkal

| 41. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EK-Szerződés 280. cikkének a tagállamok általi végrehajtásáról szóló 2009-es éves jelentés (SEC(2009)1002) I. melléklete a tagállamok bizottsági kérdőívre adott válaszai és a Bizottság által feltett kérdések típusai – amelyek nem követelnek mérhető választ vagy könnyen megkerülhetők – tekintetében egyaránt nyilvánvaló hiányosságokat mutat; felkéri tehát a Bizottságot, hogy e folyamat hatékonyabbá és eredményesebbé tétele érdekében fontolja meg a kérdőívben a tagállamok együttműködésével eszközölhető változtatásokat; |
| --- | --- |

41.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EK-Szerződés 280. cikkének a tagállamok általi végrehajtásáról szóló 2009-es éves jelentés (SEC(2009)1002) I. melléklete a tagállamok bizottsági kérdőívre adott válaszai és a Bizottság által feltett kérdések típusai – amelyek nem követelnek mérhető választ vagy könnyen megkerülhetők – tekintetében egyaránt nyilvánvaló hiányosságokat mutat; felkéri tehát a Bizottságot, hogy e folyamat hatékonyabbá és eredményesebbé tétele érdekében fontolja meg a kérdőívben a tagállamok együttműködésével eszközölhető változtatásokat;

| 42. | kéri az OLAF-ot, hogy következő jelentésében készítsen részletes elemzést a tagállamok által a csalás elleni küzdelem, az európai forrásokból finanszírozott kiadásokra vonatkozó szabálytalanságok és a korrupcióból eredő szabálytalanságok megelőzése és azonosítása érdekében alkalmazott stratégiákról és intézkedésekről; úgy véli, hogy külön figyelmet kellene szentelni a mezőgazdasági és strukturális alapoknak; úgy véli, hogy mind a 27 ország adatait tartalmazó jelentésnek elemeznie kell valamennyi tagállam igazságügyi és nyomozati hatósága által alkalmazott megközelítést, az ellenőrzés minőségét és mennyiségét, valamint az olyan esetekre vonatkozó statisztikákat és indokolásokat, amikor a nemzeti hatóságok nem vették figyelembe az OLAF jelzéseit; úgy ítéli meg, hogy a jelentésnek hasznos tudásbázisként kell szolgálnia az OLAF stratégiájának, a speciális vizsgálatok során követendő prioritások és a „testre szabott” kezdeményezések elindításának megfelelőbb meghatározásához, valamint a tagállamokkal való együttműködés, továbbá az OLAF és a helyi ellenőrző hatóságok hatékonyságának javításához; |
| --- | --- |

42.

kéri az OLAF-ot, hogy következő jelentésében készítsen részletes elemzést a tagállamok által a csalás elleni küzdelem, az európai forrásokból finanszírozott kiadásokra vonatkozó szabálytalanságok és a korrupcióból eredő szabálytalanságok megelőzése és azonosítása érdekében alkalmazott stratégiákról és intézkedésekről; úgy véli, hogy külön figyelmet kellene szentelni a mezőgazdasági és strukturális alapoknak; úgy véli, hogy mind a 27 ország adatait tartalmazó jelentésnek elemeznie kell valamennyi tagállam igazságügyi és nyomozati hatósága által alkalmazott megközelítést, az ellenőrzés minőségét és mennyiségét, valamint az olyan esetekre vonatkozó statisztikákat és indokolásokat, amikor a nemzeti hatóságok nem vették figyelembe az OLAF jelzéseit; úgy ítéli meg, hogy a jelentésnek hasznos tudásbázisként kell szolgálnia az OLAF stratégiájának, a speciális vizsgálatok során követendő prioritások és a „testre szabott” kezdeményezések elindításának megfelelőbb meghatározásához, valamint a tagállamokkal való együttműködés, továbbá az OLAF és a helyi ellenőrző hatóságok hatékonyságának javításához;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az európai jogszabályok értelmében a szabálytalanságokat azon negyedév vége előtt két hónappal jelenteni kell, amely során a szabálytalanságról előzetes közigazgatási vagy igazságügyi kivizsgálást folytattak és/vagy amely folyamán új információk kerültek napvilágra egy már jelentett szabálytalanságról; kéri ezért a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést – beleértve a nemzeti közizgatási eljárások egyszerűsítését – a szabálytalanságok felfedezése és jelzése közötti időeltolódás felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az európai jogszabályok értelmében a szabálytalanságokat azon negyedév vége előtt két hónappal jelenteni kell, amely során a szabálytalanságról előzetes közigazgatási vagy igazságügyi kivizsgálást folytattak és/vagy amely folyamán új információk kerültek napvilágra egy már jelentett szabálytalanságról; kéri ezért a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést – beleértve a nemzeti közizgatási eljárások egyszerűsítését – a szabálytalanságok felfedezése és jelzése közötti időeltolódás felszámolása érdekében;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy indítsa újra a közösségek pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelméről szóló irányelv elfogadására irányuló eljárást (2001/0115(COD)), amelyet a Tanács 2002 óta gátol, valamint a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló, kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló rendelet elfogadására irányuló eljárást, amelyet a Tanács 2005 óta gátol (2004/0172 (COD)); |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy indítsa újra a közösségek pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelméről szóló irányelv elfogadására irányuló eljárást (2001/0115(COD)), amelyet a Tanács 2002 óta gátol, valamint a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló, kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló rendelet elfogadására irányuló eljárást, amelyet a Tanács 2005 óta gátol (2004/0172 (COD));

*

* *

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az OLAF felügyelőbizottságának és az OLAF-nak. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az OLAF felügyelőbizottságának és az OLAF-nak.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2008/EN.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2008-2009/Activity-report_en.pdf.

(3)  HL C 295., 2008.11.18., 1. o.

(4)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0090.

(6)  HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

(7)  HL L 355., 2006.12.15., 56. o.

(8)  Az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtását részletesen szabályozó 2006. december 7-i 1975/2006/EK rendelet a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárásokról, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtásáról (HL L 368., 2006.12.23., 74. o.).

(9)  HL L 328., 2006.11.24., 59. o.

(10)  HL L 76., 2005.3.22., 16. o.

(11)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0020.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/135

---

2010. május 6., csütörtökAz Európai Beruházási Bank (EBB) - 2008. évi éves jelentés

P7_TA(2010)0156

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank 2008. évi éves jelentéséről (2009/2166(INI))

2011/C 81 E/23

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2008. évi éves jelentésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15., 126., 175., 208–209., 271. és 308–309. cikkére, és az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvre,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a Számvevőszék szerepével kapcsolatos 287. cikkére,

tekintettel 2009. április 23-i állásfoglalására, a hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alap 2007-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (1),

tekintettel a Pöttering úr, az Európai Parlament elnöke és Maystadt úr közötti levélváltásra a Parlament 2009. április 23-i állásfoglalását követően,

tekintettel az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 2007-es éves jelentéséről szóló 2009. március 25-i állásfoglalására (2),

tekintettel az EBB 2006-os éves jelentéséről szóló, 2008. április 22-i állásfoglalására (3),

tekintettel a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozatra (4),

tekintettel a 2006/1016/EK határozat jogalapjáról szóló 2008. november 6-i bírósági ítéletre (5),

tekintettel az EBB 2006. március 28-i tájékoztatáspolitikai irányelveire (6),

tekintettel az EBB 2009–2011. évi, az Igazgatótanács által 2008. december 16-án jóváhagyott ügyviteli tervére,

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) az EBB átvizsgálására való jogosultsága kérdéséről hozott 2003. július 10-i bírósági ítéletre (7),

tekintettel a Számvevőszék, az EBB és a Bizottság között az EK-Szerződés 248. cikkének (3) bekezdése alapján létrejött, a Számvevőszék által gyakorolt ellenőrzés módozatainak tekintetében kötött és 2007 júliusában megújított háromoldalú megállapodásra (8),

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank közötti, 2008. május 27-én aláírt egyetértési megállapodásra, melynek célja az Európai Unió külső hitelezési politikái összehangolásának megerősítése,

tekintettel az Európai Ombudsman és az Európai Beruházási Bank közötti, 2008. július 9-én aláírt megállapodásra a panaszok, ideértve az Európai Unión kívüli polgárok és az EU-ban lakóhellyel vagy székhellyel nem rendelkező személyek panaszainak kezelésére vonatkozó banki irányelvekkel, szabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos tájékoztatásról,

tekintettel az EBB offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos felülvizsgált időközi stratégiájára,

tekintettel az EBB Panaszirodájának 2008-as éves tevékenységi jelentésére,

tekintettel a Parlament ajánlásainak végrehajtásáról szóló, az EBB által a Parlamentnek benyújtott legutóbbi jelentésre,

tekintettel az EBB Ellenőrző Bizottsága által a Kormányzótanács elé terjesztett 2008-as éves jelentésre,

tekintettel a Bizottság 2008. október 29-i, „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című közleményére (COM(2008)0706),

tekintettel a 2008. november 26-i„Az európai gazdasági fellendülés terve” című európai bizottsági közleményre (COM(2008)0800),

tekintettel az „EU 2020” stratégiáról szóló 2010. március 10-i állásfoglalására (9),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0062/2010),

| A. | mivel az EBB-t a Római Szerződés hozta létre és fő célja, hogy a tőkepiacok igénybevételével és saját forrásai felhasználásával hozzájáruljon a belső piac fejlődéséhez és a különböző régiók fejlődése közötti különbségek csökkenéséhez, |
| --- | --- |

A.

mivel az EBB-t a Római Szerződés hozta létre és fő célja, hogy a tőkepiacok igénybevételével és saját forrásai felhasználásával hozzájáruljon a belső piac fejlődéséhez és a különböző régiók fejlődése közötti különbségek csökkenéséhez,

| B. | mivel az EBB Európai Unión belüli finanszírozási tevékenysége hat, stratégiai szempontból kiemelt területre összpontosít: a gazdasági és társadalmi kohézió biztosítására, a tudásalapú gazdaságra való felkészülésre, a transzeurópai közlekedési és hozzáférési hálózatok fejlesztésére, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására, a környezet védelmére és állapotának javítására, valamint a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiaellátás biztosítására, |
| --- | --- |

B.

mivel az EBB Európai Unión belüli finanszírozási tevékenysége hat, stratégiai szempontból kiemelt területre összpontosít: a gazdasági és társadalmi kohézió biztosítására, a tudásalapú gazdaságra való felkészülésre, a transzeurópai közlekedési és hozzáférési hálózatok fejlesztésére, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására, a környezet védelmére és állapotának javítására, valamint a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiaellátás biztosítására,

| C. | mivel az EBB Európai Unión kívüli műveletei elsősorban az Európai Unió külső fellépéseivel kapcsolatos politikáját hivatottak támogatni, |
| --- | --- |

C.

mivel az EBB Európai Unión kívüli műveletei elsősorban az Európai Unió külső fellépéseivel kapcsolatos politikáját hivatottak támogatni,

| D. | mivel a lisszaboni stratégiával összhangban az EBB úgy határozott, hogy jegyzett tőkéjét 67 milliárd euróval, 165 milliárd euróról 232 milliárd euróra emeli, amelyből a tagállamok 8,2 milliárd eurót fizettek be, |
| --- | --- |

D.

mivel a lisszaboni stratégiával összhangban az EBB úgy határozott, hogy jegyzett tőkéjét 67 milliárd euróval, 165 milliárd euróról 232 milliárd euróra emeli, amelyből a tagállamok 8,2 milliárd eurót fizettek be,

| E. | mivel alapokmánya szerint a Lisszaboni Szerződés ratifikálását követően az EBB által nyújtott kölcsönök és garanciák összege nem haladhatja meg nem csak jegyzett tőkéjének, de a tartalékok, a máshová nem sorolt céltartalék és az eredménykimutatási többlet összegének 250 %-át sem, |
| --- | --- |

E.

mivel alapokmánya szerint a Lisszaboni Szerződés ratifikálását követően az EBB által nyújtott kölcsönök és garanciák összege nem haladhatja meg nem csak jegyzett tőkéjének, de a tartalékok, a máshová nem sorolt céltartalék és az eredménykimutatási többlet összegének 250 %-át sem,

| F. | mivel a finanszírozási igények nőttek a gazdasági és pénzügyi válság által okozott hitelszűke miatt, |
| --- | --- |

F.

mivel a finanszírozási igények nőttek a gazdasági és pénzügyi válság által okozott hitelszűke miatt,

| G. | mivel az EBB különös hangsúlyt helyezett a KKV-kra, a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiaellátásra és az éghajlatváltozás enyhítésére, valamint a közelmúltbeli gazdasági visszaesés által különösen súlyosan érintett európai uniós konvergenciarégiókban tett beruházásokra, |
| --- | --- |

G.

mivel az EBB különös hangsúlyt helyezett a KKV-kra, a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiaellátásra és az éghajlatváltozás enyhítésére, valamint a közelmúltbeli gazdasági visszaesés által különösen súlyosan érintett európai uniós konvergenciarégiókban tett beruházásokra,

| H. | mivel az EU 2020 stratégia célkitűzései megfelelő finanszírozás nélkül nem valósíthatók meg, és az EU 2020 stratégiáról szóló állásfoglalása 35. bekezdésében az Európai Parlament kinyilvánította, hogy véleménye szerint „meg kell erősíteni az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank szerepét az infrastrukturális befektetések, a zöld technológiák, az innováció és a kkv-k támogatása terén”, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU 2020 stratégia célkitűzései megfelelő finanszírozás nélkül nem valósíthatók meg, és az EU 2020 stratégiáról szóló állásfoglalása 35. bekezdésében az Európai Parlament kinyilvánította, hogy véleménye szerint „meg kell erősíteni az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank szerepét az infrastrukturális befektetések, a zöld technológiák, az innováció és a kkv-k támogatása terén”,

| I. | mivel az EBB hitelezési tevékenységének mértéke 2008-ban jelentősen növekedett, a szerződésekben aláírt, nyújtott kölcsönök összege 57,6 milliárd euróra nőtt, és a kifizetett összeg 48,6 milliárd euró volt, ami a vártnál 10 milliárddal több, |
| --- | --- |

I.

mivel az EBB hitelezési tevékenységének mértéke 2008-ban jelentősen növekedett, a szerződésekben aláírt, nyújtott kölcsönök összege 57,6 milliárd euróra nőtt, és a kifizetett összeg 48,6 milliárd euró volt, ami a vártnál 10 milliárddal több,

| J. | mivel az aláírt projektek értéke 2007-hez képest 20,5 %-kal, míg 2006-hoz képest 25,9 %-kal nőtt. 2008-ban az EBB által végzett műveletek 89,34 %-a az EU tagállamain belüli projektekre összpontosult, ami 2007-hez képest 2,7 százalékpontos, 2006-hoz képest 2,25 százalékpontos növekedést mutat, |
| --- | --- |

J.

mivel az aláírt projektek értéke 2007-hez képest 20,5 %-kal, míg 2006-hoz képest 25,9 %-kal nőtt. 2008-ban az EBB által végzett műveletek 89,34 %-a az EU tagállamain belüli projektekre összpontosult, ami 2007-hez képest 2,7 százalékpontos, 2006-hoz képest 2,25 százalékpontos növekedést mutat,

| K. | mivel 2007-hez képest a közép- és kelet-európai projektekre összpontosító aláírt szerződések értéke 2008-ban 17 %-kal, 6 905 millió euróra emelkedett, ami a 2004-es érték majdnem kétszeresét jelenti, |
| --- | --- |

K.

mivel 2007-hez képest a közép- és kelet-európai projektekre összpontosító aláírt szerződések értéke 2008-ban 17 %-kal, 6 905 millió euróra emelkedett, ami a 2004-es érték majdnem kétszeresét jelenti,

| L. | mivel az EBB EU-n kívüli hitelezési tevékenysége 2008-ban földrajzi régiónként a következő volt: Ázsia és Latin-Amerika 469 millió euró, Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország 170 millió euró, mediterrán országok 1 290 millió euró, csatlakozás előtt álló országok 3 453 millió euró, AKCS-országok 561 millió euró, és Dél-Afrika 203 millió euró, |
| --- | --- |

L.

mivel az EBB EU-n kívüli hitelezési tevékenysége 2008-ban földrajzi régiónként a következő volt: Ázsia és Latin-Amerika 469 millió euró, Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország 170 millió euró, mediterrán országok 1 290 millió euró, csatlakozás előtt álló országok 3 453 millió euró, AKCS-országok 561 millió euró, és Dél-Afrika 203 millió euró,

Megjegyzések az EBB 2008. évi éves jelentéséhez

| 1. | üdvözli az EBB 2008. évi éves jelentését és arra ösztönzi a bankot, hogy folytassa az európai gazdaság fejlődésének előmozdítására és a növekedés elősegítésére, a foglalkoztatás ösztönzésére, valamint a régiók közötti és a társadalmi kohézió előmozdítására irányuló tevékenységét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az EBB 2008. évi éves jelentését és arra ösztönzi a bankot, hogy folytassa az európai gazdaság fejlődésének előmozdítására és a növekedés elősegítésére, a foglalkoztatás ösztönzésére, valamint a régiók közötti és a társadalmi kohézió előmozdítására irányuló tevékenységét;

| 2. | elégedetten állapítja meg, hogy az EBB-csoport gyorsan reagált a globális gazdasági válságra a saját maga által finanszírozott tőkeemeléssel, így növelve a hitelezésre rendelkezésre álló összeget az európai gazdaságélénkítési terv támogatásához; és felhívja a bankot, hogy folytassa a pénzügyi válság kezelésére irányuló programjait különösen azokban a tagállamokban, amelyeket súlyosan érintett a válság, valamint fokozza tovább hitelezési tevékenységét ezekben az országokban; azt várja, hogy az EBB 2009. évi támogatásainak köszönhetően – melyek összege 75 milliárd euróra rúg – a reálgazdasági beruházások összege mintegy 225 milliárd euróra nő; |
| --- | --- |

2.

elégedetten állapítja meg, hogy az EBB-csoport gyorsan reagált a globális gazdasági válságra a saját maga által finanszírozott tőkeemeléssel, így növelve a hitelezésre rendelkezésre álló összeget az európai gazdaságélénkítési terv támogatásához; és felhívja a bankot, hogy folytassa a pénzügyi válság kezelésére irányuló programjait különösen azokban a tagállamokban, amelyeket súlyosan érintett a válság, valamint fokozza tovább hitelezési tevékenységét ezekben az országokban; azt várja, hogy az EBB 2009. évi támogatásainak köszönhetően – melyek összege 75 milliárd euróra rúg – a reálgazdasági beruházások összege mintegy 225 milliárd euróra nő;

| 3. | megállapítja, hogy a pénzügyi közvetítők révén a kkv-knek biztosított új hitelkeretek 2008-ban 42,4 %-kal, 8,1 milliárd euróra nőttek, amiből 4,7 milliárd eurót az utolsó negyedévben hívtak le; 30 milliárd euró került elkülönítésre a 2008–2011-es időszakban az európai kkv-k számára kidolgozott hitelprogramra; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a pénzügyi közvetítők révén a kkv-knek biztosított új hitelkeretek 2008-ban 42,4 %-kal, 8,1 milliárd euróra nőttek, amiből 4,7 milliárd eurót az utolsó negyedévben hívtak le; 30 milliárd euró került elkülönítésre a 2008–2011-es időszakban az európai kkv-k számára kidolgozott hitelprogramra;

A Lisszaboni Szerződés következményei

| 4. | üdvözli az Ellenőrző Bizottság megerősítését azáltal, hogy tagjainak száma háromról hatra nőtt, és megbízatást kapott annak megvizsgálására, hogy a bank tevékenysége megfelel-e a bevált banki gyakorlatnak, illetve az éves beszámoló könyvvizsgálatára; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az Ellenőrző Bizottság tagjai jelentős bankfelügyeleti tapasztalattal rendelkezzenek; hangsúlyozza azonban, hogy az Ellenőrző Bizottság megerősítése mellett olyan konkrét lépéseket kell tenni, amelyek révén az EBB hamarosan megfelelő bankfelügyeleti ellenőrzés alá kerül; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Ellenőrző Bizottság megerősítését azáltal, hogy tagjainak száma háromról hatra nőtt, és megbízatást kapott annak megvizsgálására, hogy a bank tevékenysége megfelel-e a bevált banki gyakorlatnak, illetve az éves beszámoló könyvvizsgálatára; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az Ellenőrző Bizottság tagjai jelentős bankfelügyeleti tapasztalattal rendelkezzenek; hangsúlyozza azonban, hogy az Ellenőrző Bizottság megerősítése mellett olyan konkrét lépéseket kell tenni, amelyek révén az EBB hamarosan megfelelő bankfelügyeleti ellenőrzés alá kerül;

| 5. | kéri az EBB-t és a tagállamokat, hogy fontolják meg annak lehetőségét, hogy a tagállamokon kívül az Európai Unió (mivel a Lisszaboni Szerződéssel összhangban az EU jogi személyiséggel rendelkezik) is rendelkezzen részesedéssel a bankban, ami véleménye szerint fokozottabb együttműködést eredményezne az EBB és a Bizottság között; |
| --- | --- |

5.

kéri az EBB-t és a tagállamokat, hogy fontolják meg annak lehetőségét, hogy a tagállamokon kívül az Európai Unió (mivel a Lisszaboni Szerződéssel összhangban az EU jogi személyiséggel rendelkezik) is rendelkezzen részesedéssel a bankban, ami véleménye szerint fokozottabb együttműködést eredményezne az EBB és a Bizottság között;

Bankfelügyelet

| 6. | megállapítja, hogy 2009. júniustól az EBB az Európai Központi Bankkal (EKB) együtt részt vesz a központi bankok európai rendszerének monetáris politikával kapcsolatos tevékenységében, és ez a státusz bizonyos jelentéstételi kötelezettségekkel jár az EKB felé a Luxemburgi Központi Bankon (Banque Centrale du Luxembourg, BCL) keresztül, különösen az EBB likviditásikockázat-kezelő rendszeréről; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy 2009. júniustól az EBB az Európai Központi Bankkal (EKB) együtt részt vesz a központi bankok európai rendszerének monetáris politikával kapcsolatos tevékenységében, és ez a státusz bizonyos jelentéstételi kötelezettségekkel jár az EKB felé a Luxemburgi Központi Bankon (Banque Centrale du Luxembourg, BCL) keresztül, különösen az EBB likviditásikockázat-kezelő rendszeréről;

| 7. | mindazonáltal meg van győződve arról, hogy szükség van egy olyan prudenciális európai felügyeleti rendszerre, amelyben az EBB-nek ugyanolyan prudenciális szabályoknak kell megfelelnie, mint a hitelintézeteknek, olyan valódi prudenciális ellenőrzésnek, amely felügyeli az EBB pénzügyi helyzetének minőségét, és biztosítja eredményei pontos számbavételét, valamint a szakma magatartási szabályainak betartását; |
| --- | --- |

7.

mindazonáltal meg van győződve arról, hogy szükség van egy olyan prudenciális európai felügyeleti rendszerre, amelyben az EBB-nek ugyanolyan prudenciális szabályoknak kell megfelelnie, mint a hitelintézeteknek, olyan valódi prudenciális ellenőrzésnek, amely felügyeli az EBB pénzügyi helyzetének minőségét, és biztosítja eredményei pontos számbavételét, valamint a szakma magatartási szabályainak betartását;

| 8. | ezért támogatja azt az ötletet, hogy az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS) az Európai Pénzügyi Felügyeleti Hatóság keretében alakuljon át egy szélesebb körű illetékességgel bíró Európai Bankfelügyeleti Hatósággá (EBA); javasolja, hogy minden olyan pénzintézet és csoport, amely egynél több uniós tagállamban működik, beleértve az EBB-t is, tartozzon az EBA illetékességi körébe; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy ez az új pénzügyi felügyeleti rendszer minél előbb megkezdje működését; |
| --- | --- |

8.

ezért támogatja azt az ötletet, hogy az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS) az Európai Pénzügyi Felügyeleti Hatóság keretében alakuljon át egy szélesebb körű illetékességgel bíró Európai Bankfelügyeleti Hatósággá (EBA); javasolja, hogy minden olyan pénzintézet és csoport, amely egynél több uniós tagállamban működik, beleértve az EBB-t is, tartozzon az EBA illetékességi körébe; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy ez az új pénzügyi felügyeleti rendszer minél előbb megkezdje működését;

Költségvetési ellenőrzés és gazdálkodás

| 9. | üdvözli, hogy a bank a piaci ingadozások és bizonytalanságok ellenére meg tudta tartani kitűnő hitelbesorolását; továbbá üdvözli, hogy a bank finanszírozási plafonját 55 milliárd euróról 60 milliárd euróra növelte, és 59,5 milliárd eurót tudott előteremteni, ami 2007-hez képest (54,7 milliárd euró) jelentős, 8,8 %-os növekedés; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a bank a piaci ingadozások és bizonytalanságok ellenére meg tudta tartani kitűnő hitelbesorolását; továbbá üdvözli, hogy a bank finanszírozási plafonját 55 milliárd euróról 60 milliárd euróra növelte, és 59,5 milliárd eurót tudott előteremteni, ami 2007-hez képest (54,7 milliárd euró) jelentős, 8,8 %-os növekedés;

| 10. | kéri az EBB-t, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az AAA minősítés megtartására, amely kulcsfontosságú ahhoz, hogy a legjobb feltételeket tudja biztosítani kölcsöneihez; |
| --- | --- |

10.

kéri az EBB-t, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az AAA minősítés megtartására, amely kulcsfontosságú ahhoz, hogy a legjobb feltételeket tudja biztosítani kölcsöneihez;

Külső megbízatás és beruházási keret

| 11. | legkésőbb 2010. április 30-ig várja az EBB külső finanszírozásairól szóló félidős jelentést, valamint a 633/2009/EK határozat helyébe lépő új bizottsági határozatot; úgy véli, hogy mind a félidős jelentésnek, mind a Bizottság új javaslatának a Michel Camdessus által vezetett irányító bizottság ajánlásai mellett a Parlament korábbi ajánlásait is figyelembe kellene vennie; kéri különösen az EBB külső megbízatásának következetesebbé tételét mind a következő megbízatás teljes időtartamára rendelkezésre álló források megfelelősége, mind földrajzi területek szerinti elosztásuk tekintetében; |
| --- | --- |

11.

legkésőbb 2010. április 30-ig várja az EBB külső finanszírozásairól szóló félidős jelentést, valamint a 633/2009/EK határozat helyébe lépő új bizottsági határozatot; úgy véli, hogy mind a félidős jelentésnek, mind a Bizottság új javaslatának a Michel Camdessus által vezetett irányító bizottság ajánlásai mellett a Parlament korábbi ajánlásait is figyelembe kellene vennie; kéri különösen az EBB külső megbízatásának következetesebbé tételét mind a következő megbízatás teljes időtartamára rendelkezésre álló források megfelelősége, mind földrajzi területek szerinti elosztásuk tekintetében;

| 12. | rávilágít arra, hogy az EBB külső fellépéseinek összhangban kell lenniük az Európai Unióról szóló szerződésben és az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt uniós politikai célokkal; véleménye szerint az EBB-nek mint uniós politikát követő banknak egyensúlyt kell tartania az Unióval szomszédos régióknak nyújtott hitelek terén. úgy ítéli meg, hogy az olyan régiók tekintetében, ahol az EBB tevékenysége átfedésbe kerülhet más regionális vagy nemzetközi, közpénzből finanszírozott pénzügyi intézményekével, szükséges lehet a feladatok világos elkülönítése; ezzel összefüggésben üdvözli a Nyugat-balkáni Befektetési Keretet; megismétli azonban, hogy a Bizottság, az EBB és EBRD közötti jelenlegi együttműködési megállapodást a keleti szomszédságban, Oroszországban és Közép-Ázsiában folyó finanszírozási műveletek tekintetében felül kell vizsgálni; éppen ezért üdvözli a tényt, hogy a „bölcsekből” álló irányítóbizottság egyetért az Európai Parlament által az EBB és az EBRD közötti jobb megértésről szóló, 2009 márciusában elfogadott ajánlásokkal; |
| --- | --- |

12.

rávilágít arra, hogy az EBB külső fellépéseinek összhangban kell lenniük az Európai Unióról szóló szerződésben és az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt uniós politikai célokkal; véleménye szerint az EBB-nek mint uniós politikát követő banknak egyensúlyt kell tartania az Unióval szomszédos régióknak nyújtott hitelek terén. úgy ítéli meg, hogy az olyan régiók tekintetében, ahol az EBB tevékenysége átfedésbe kerülhet más regionális vagy nemzetközi, közpénzből finanszírozott pénzügyi intézményekével, szükséges lehet a feladatok világos elkülönítése; ezzel összefüggésben üdvözli a Nyugat-balkáni Befektetési Keretet; megismétli azonban, hogy a Bizottság, az EBB és EBRD közötti jelenlegi együttműködési megállapodást a keleti szomszédságban, Oroszországban és Közép-Ázsiában folyó finanszírozási műveletek tekintetében felül kell vizsgálni; éppen ezért üdvözli a tényt, hogy a „bölcsekből” álló irányítóbizottság egyetért az Európai Parlament által az EBB és az EBRD közötti jobb megértésről szóló, 2009 márciusában elfogadott ajánlásokkal;

| 13. | felidézi, hogy a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló 2008. április 22-i állásfoglalásának (10) 24. bekezdésében javasolta, hogy a mentesítési eljárás során az EBB éves beszámolóját terjessze be közvetlenül a Költségvetési Ellenőrző Bizottság elé, és szolgáljon kifejtő magyarázattal a beruházási keret végrehajtására vonatkozóan; továbbá emlékeztet arra, hogy az EFA forrásai az európai adófizetők által biztosított közpénzekből, nem pedig a pénzpiacokról származnak; |
| --- | --- |

13.

felidézi, hogy a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló 2008. április 22-i állásfoglalásának (10) 24. bekezdésében javasolta, hogy a mentesítési eljárás során az EBB éves beszámolóját terjessze be közvetlenül a Költségvetési Ellenőrző Bizottság elé, és szolgáljon kifejtő magyarázattal a beruházási keret végrehajtására vonatkozóan; továbbá emlékeztet arra, hogy az EFA forrásai az európai adófizetők által biztosított közpénzekből, nem pedig a pénzpiacokról származnak;

| 14. | továbbra is sajnálja, hogy az EBB által a beruházási keretről készített éves jelentés főként pénzügyi információkat tartalmaz, és nagyon kevés információt nyújt – ha egyáltalán nyújt – a különböző finanszírozott programok eredményeiről; |
| --- | --- |

14.

továbbra is sajnálja, hogy az EBB által a beruházási keretről készített éves jelentés főként pénzügyi információkat tartalmaz, és nagyon kevés információt nyújt – ha egyáltalán nyújt – a különböző finanszírozott programok eredményeiről;

| 15. | megállapítja, hogy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (11) közelgő felülvizsgálata lehetőséget kínál arra, hogy a projekteket és a beruházási keret eredményeit a mentesítési eljárás hatálya alá vonják; felhívja a Bizottságot, hogy javaslata elkészítésekor ajánljon lehetséges megoldást e cél elérésére; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (11) közelgő felülvizsgálata lehetőséget kínál arra, hogy a projekteket és a beruházási keret eredményeit a mentesítési eljárás hatálya alá vonják; felhívja a Bizottságot, hogy javaslata elkészítésekor ajánljon lehetséges megoldást e cél elérésére;

Átláthatóság és a csalás elleni küzdelem

| 16. | elégedetten veszi tudomásul, hogy az EBB az utóbbi években szisztematikusan nyomon követi a Parlament ajánlásait; |
| --- | --- |

16.

elégedetten veszi tudomásul, hogy az EBB az utóbbi években szisztematikusan nyomon követi a Parlament ajánlásait;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az EBB kötelezettséget vállalt a tájékoztatáspolitikai irányelvek háromévenkénti hivatalos felülvizsgálatára, üdvözli, hogy 2009 májusában az EBB nyilvános konzultációt indított panaszkezelési, tájékoztatáspolitikai és átláthatósági irányelvei vonatkozásában; sajnálja, hogy a tájékoztatáspolitikai irányelveket 2009-ben nem vizsgálták felül a terveknek megfelelően, és elvárja, hogy az EBB minél hamarabb vizsgálja felül az említett három területre vonatkozó irányelveit; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az EBB kötelezettséget vállalt a tájékoztatáspolitikai irányelvek háromévenkénti hivatalos felülvizsgálatára, üdvözli, hogy 2009 májusában az EBB nyilvános konzultációt indított panaszkezelési, tájékoztatáspolitikai és átláthatósági irányelvei vonatkozásában; sajnálja, hogy a tájékoztatáspolitikai irányelveket 2009-ben nem vizsgálták felül a terveknek megfelelően, és elvárja, hogy az EBB minél hamarabb vizsgálja felül az említett három területre vonatkozó irányelveit;

| 18. | kéri, hogy az EBB a magas szintű átláthatóságot biztosító normák felállítása érdekében egyértelműen határozza meg az információk közzétételére vonatkozó tilalom feltételeit a közeljövőben elkészülő tájékoztatáspolitikai irányelveiben; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy az EBB a magas szintű átláthatóságot biztosító normák felállítása érdekében egyértelműen határozza meg az információk közzétételére vonatkozó tilalom feltételeit a közeljövőben elkészülő tájékoztatáspolitikai irányelveiben;

| 19. | elégedetten állapítja meg, hogy a nyilvános konzultációk az EBB elmúlt években folytatott átláthatósági politikájának szerves részévé váltak; felhívja azonban az EBB-t, hogy fordítson nagyobb figyelmet az érintett felek bevonására azáltal, hogy egyértelmű iránymutatásokkal látja el őket a konzultációkba vagy értékelésekbe történő lehetséges bevonásukkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

19.

elégedetten állapítja meg, hogy a nyilvános konzultációk az EBB elmúlt években folytatott átláthatósági politikájának szerves részévé váltak; felhívja azonban az EBB-t, hogy fordítson nagyobb figyelmet az érintett felek bevonására azáltal, hogy egyértelmű iránymutatásokkal látja el őket a konzultációkba vagy értékelésekbe történő lehetséges bevonásukkal kapcsolatban;

| 20. | üdvözli, hogy az EBB, különösen annak megfelelőség-ellenőrzési vezetője nagyobb figyelmet fordított az informátorok védelmére szolgáló, 2009 áprilisában közzétett új szabályok kidolgozására, amelyek teljes körű védelmet biztosítanak az EBB minden alkalmazottja és a banknak szolgáltatást nyújtó bármely más személy számára; felhívja azonban a bank figyelmét arra, hogy az EBB nem biztosít védelmet külső panasztevők számára megtorlás esetén, és kéri, hogy az EBB vizsgálja meg e hiányosság megszüntetésének lehetőségét; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy az EBB, különösen annak megfelelőség-ellenőrzési vezetője nagyobb figyelmet fordított az informátorok védelmére szolgáló, 2009 áprilisában közzétett új szabályok kidolgozására, amelyek teljes körű védelmet biztosítanak az EBB minden alkalmazottja és a banknak szolgáltatást nyújtó bármely más személy számára; felhívja azonban a bank figyelmét arra, hogy az EBB nem biztosít védelmet külső panasztevők számára megtorlás esetén, és kéri, hogy az EBB vizsgálja meg e hiányosság megszüntetésének lehetőségét;

| 21. | támogatja, hogy az EBB a „nulla tolerancia” elvét alkalmazza a csalásokkal és a korrupcióval szemben, és kéri a bankot, hogy a Bizottsággal együttműködve gyorsítsa fel a csalást elkövetők feketelistájának összeállítását, valamint egy kizárási rendszer kialakítását és bevezetését az EBB és egyéb nemzetközi fejlesztési bankok által vesztegetés tárgyában bűnösnek talált vállalkozások vonatkozásában; |
| --- | --- |

21.

támogatja, hogy az EBB a „nulla tolerancia” elvét alkalmazza a csalásokkal és a korrupcióval szemben, és kéri a bankot, hogy a Bizottsággal együttműködve gyorsítsa fel a csalást elkövetők feketelistájának összeállítását, valamint egy kizárási rendszer kialakítását és bevezetését az EBB és egyéb nemzetközi fejlesztési bankok által vesztegetés tárgyában bűnösnek talált vállalkozások vonatkozásában;

| 22. | üdvözli a tájékoztatáspolitikai irányelveknek az Unió valamennyi hivatalos nyelvére történő lefordítását, és felhívja az EBB-t, hogy az EU minden hivatalos nyelvén tegye elérhetővé a környezeti információkhoz való hozzáféréssel, az EBB panasztételi mechanizmusával és az EBB átláthatósági politikájával kapcsolatos dokumentumait; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a tájékoztatáspolitikai irányelveknek az Unió valamennyi hivatalos nyelvére történő lefordítását, és felhívja az EBB-t, hogy az EU minden hivatalos nyelvén tegye elérhetővé a környezeti információkhoz való hozzáféréssel, az EBB panasztételi mechanizmusával és az EBB átláthatósági politikájával kapcsolatos dokumentumait;

Az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos stratégia

| 23. | üdvözli, hogy az EBB további előrelépést tett azzal, hogy felülvizsgálta az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos stratégiáját, amely túlmutat az adóparadicsomokban székhellyel rendelkező vállalkozások finanszírozására vonatkozó jelenlegi tilalom fenntartásán; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy az EBB további előrelépést tett azzal, hogy felülvizsgálta az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos stratégiáját, amely túlmutat az adóparadicsomokban székhellyel rendelkező vállalkozások finanszírozására vonatkozó jelenlegi tilalom fenntartásán;

| 24. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy megújult a Bank offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos stratégiája – amely immár továbbmegy annál, hogy pusztán fenntartsa a tiltólistán szereplő offshore pénzügyi központokban székhellyel rendelkező vállalkozások finanszírozására vonatkozó tilalmat – és különösen azt, hogy az EBB olyan új kötelezettséget ír elő a feketelistán nem szereplő, azonban gyengén szabályozott offshore pénzügyi központban székhellyel rendelkező valamennyi partnerszervezete számára, hogy a megfelelő szerződések aláírását megelőzően helyezzék át székhelyüket egy offshore pénzügyi központnak nem minősülő országba, ezáltal biztosítva a bank által 2010. március 31. után nyújtott hitelek vonatkozásában, hogy az EBB-től kölcsönt felvevők egyike sem rendelkezik gyengén szabályozott offshore pénzügyi központban található székhellyel; |
| --- | --- |

24.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy megújult a Bank offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos stratégiája – amely immár továbbmegy annál, hogy pusztán fenntartsa a tiltólistán szereplő offshore pénzügyi központokban székhellyel rendelkező vállalkozások finanszírozására vonatkozó tilalmat – és különösen azt, hogy az EBB olyan új kötelezettséget ír elő a feketelistán nem szereplő, azonban gyengén szabályozott offshore pénzügyi központban székhellyel rendelkező valamennyi partnerszervezete számára, hogy a megfelelő szerződések aláírását megelőzően helyezzék át székhelyüket egy offshore pénzügyi központnak nem minősülő országba, ezáltal biztosítva a bank által 2010. március 31. után nyújtott hitelek vonatkozásában, hogy az EBB-től kölcsönt felvevők egyike sem rendelkezik gyengén szabályozott offshore pénzügyi központban található székhellyel;

| 25. | kéri az EBB-t annak megvizsgálására, hogy az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos megújult stratégia kiterjed-e azokra a pénzeszközökre, amelyeket az EBB projekthitelezéshez alkalmaz; továbbá úgy véli, hogy az EBB-nek biztosítania kell, hogy az említett eszközök révén keletkező bevételek a projektek lezárása után ne folyjanak adóparadicsomokba; |
| --- | --- |

25.

kéri az EBB-t annak megvizsgálására, hogy az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos megújult stratégia kiterjed-e azokra a pénzeszközökre, amelyeket az EBB projekthitelezéshez alkalmaz; továbbá úgy véli, hogy az EBB-nek biztosítania kell, hogy az említett eszközök révén keletkező bevételek a projektek lezárása után ne folyjanak adóparadicsomokba;

| 26. | aggodalmának ad hangot az átfogó kölcsönök odaítélésének és ellenőrzésének adóügyi szempontú átláthatatlansága miatt; emlékeztet arra, hogy az EBB-nek gondoskodnia kell arról, hogy a hitelek kedvezményezettjei ne használják ki az adóparadicsomok nyújtotta lehetőségeket, vagy alkalmazzanak egyéb, adóelkerülést eredményező gyakorlatot, mint például a túl magas transzferárképzés; ebben az összefüggésben felhívja az EBB-t, hogy követelje meg, hogy a pénzügyi közvetítők hozzák nyilvánosságra az általuk kapott átfogó és kerethitelek felhasználásának részleteit, többek között valamennyi országban végzett tevékenységükről szóló jelentésüket; |
| --- | --- |

26.

aggodalmának ad hangot az átfogó kölcsönök odaítélésének és ellenőrzésének adóügyi szempontú átláthatatlansága miatt; emlékeztet arra, hogy az EBB-nek gondoskodnia kell arról, hogy a hitelek kedvezményezettjei ne használják ki az adóparadicsomok nyújtotta lehetőségeket, vagy alkalmazzanak egyéb, adóelkerülést eredményező gyakorlatot, mint például a túl magas transzferárképzés; ebben az összefüggésben felhívja az EBB-t, hogy követelje meg, hogy a pénzügyi közvetítők hozzák nyilvánosságra az általuk kapott átfogó és kerethitelek felhasználásának részleteit, többek között valamennyi országban végzett tevékenységükről szóló jelentésüket;

| 27. | üdvözli az EBB-csoport tevékenységéről és vállalati felelősségvállalásáról szóló beszámolóját, amely számot ad a bank – az EU politikai célkitűzéseit kiegészítő és megerősítő – stratégiai célkitűzéseinek elérése érdekében tett lépésekről; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az EBB-csoport tevékenységéről és vállalati felelősségvállalásáról szóló beszámolóját, amely számot ad a bank – az EU politikai célkitűzéseit kiegészítő és megerősítő – stratégiai célkitűzéseinek elérése érdekében tett lépésekről;

Stratégia és célkitűzések

| 28. | üdvözli az EBB 2009–2011. évi ügyviteli tervét, amelyben a bank a 2008–2010. évi ügyviteli tervben megadott iránymutatásokhoz képest jelentős mértékben növelte a működési tevékenységéhez kapcsolódó célkitűzéseket; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az EBB 2009–2011. évi ügyviteli tervét, amelyben a bank a 2008–2010. évi ügyviteli tervben megadott iránymutatásokhoz képest jelentős mértékben növelte a működési tevékenységéhez kapcsolódó célkitűzéseket;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az EBB feladata, hogy fontos szerepet játsszon az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében; kéri ezért a bankot annak biztosítására, hogy kölcsönei támogatni fogják a stratégia célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az EBB feladata, hogy fontos szerepet játsszon az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében; kéri ezért a bankot annak biztosítására, hogy kölcsönei támogatni fogják a stratégia célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítéseket;

| 30. | tudomásul veszi, hogy az EBB alapvető célkitűzése a gazdasági és társadalmi kohézió és konvergencia, és főként az EU kohéziós politikájának konvergenciapillére; |
| --- | --- |

30.

tudomásul veszi, hogy az EBB alapvető célkitűzése a gazdasági és társadalmi kohézió és konvergencia, és főként az EU kohéziós politikájának konvergenciapillére;

| 31. | nagyra értékeli, hogy az EBB 21 milliárd eurót, a bank uniós kölcsönkihelyezésének 41 %-át fordította konvergenciaprojektekre, amivel hozzájárult a konvergencia-célkitűzés teljesítéséhez; |
| --- | --- |

31.

nagyra értékeli, hogy az EBB 21 milliárd eurót, a bank uniós kölcsönkihelyezésének 41 %-át fordította konvergenciaprojektekre, amivel hozzájárult a konvergencia-célkitűzés teljesítéséhez;

| 32. | hangsúlyozza a Bizottsággal együttműködésben tett lépések hozzáadott értékét, és hogy a bank további támogatást és hátteret biztosít a Strukturális Alap tevékenységéhez; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a Bizottsággal együttműködésben tett lépések hozzáadott értékét, és hogy a bank további támogatást és hátteret biztosít a Strukturális Alap tevékenységéhez;

| 33. | felszólít az uniós támogatások és az EBB pénzügyi eszközei együttes alkalmazásának javítására a kohézió támogatása, és a válság által leginkább sújtott országok további hanyatlásának megakadályozása érdekében – főként azokban a kohéziós régiókban, ahol az önrész előteremtése különös nehézségekbe ütközik; |
| --- | --- |

33.

felszólít az uniós támogatások és az EBB pénzügyi eszközei együttes alkalmazásának javítására a kohézió támogatása, és a válság által leginkább sújtott országok további hanyatlásának megakadályozása érdekében – főként azokban a kohéziós régiókban, ahol az önrész előteremtése különös nehézségekbe ütközik;

| 34. | kéri, hogy az EBB jelentése a jövőben tartalmazza az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) a régiók számára a technológiailag fejlett programok és a megújuló vagy tiszta energiaforrások alkalmazására nyújtott támogatásokat kiegészítő nagyobb hiteleket; |
| --- | --- |

34.

kéri, hogy az EBB jelentése a jövőben tartalmazza az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) a régiók számára a technológiailag fejlett programok és a megújuló vagy tiszta energiaforrások alkalmazására nyújtott támogatásokat kiegészítő nagyobb hiteleket;

| 35. | kiemeli az EBB jelentős szerepét a kis- és középvállalkozások támogatása terén a pénzügyi válság idején, figyelembe véve, hogy a kkv-k az EU-n belüli vállalkozások 99 %-át teszik ki, több mint 100 millió embert foglalkoztatva, és ezáltal az európai gazdaság motorjai; |
| --- | --- |

35.

kiemeli az EBB jelentős szerepét a kis- és középvállalkozások támogatása terén a pénzügyi válság idején, figyelembe véve, hogy a kkv-k az EU-n belüli vállalkozások 99 %-át teszik ki, több mint 100 millió embert foglalkoztatva, és ezáltal az európai gazdaság motorjai;

| 36. | elismeri a beépített multiplikátorhatást, amely azt jelenti, hogy a pénzügyi közvetítőknek az EBB által nyújtott hitel összegének legalább kétszeresét kell hozzáadniuk a kkv-knek nyújtott EBB-hitelekhez, és hogy a kkv-k számára kidolgozott hitelprogramra irányuló új kezdeményezés javítja a kkv-k pénzügyi helyzetét; továbbá kéri az EBB-t, hogy közelgő tevékenységi jelentésében adjon részletes tájékoztatást e hitelek hatékony felhasználásáról annak érdekében, hogy az EBB-támogatásból származó hasznuk egy részét megfelelő módon a kkv-knak adják tovább, valamint hogy tájékoztatást nyújtsanak a támogatás forrásáról; |
| --- | --- |

36.

elismeri a beépített multiplikátorhatást, amely azt jelenti, hogy a pénzügyi közvetítőknek az EBB által nyújtott hitel összegének legalább kétszeresét kell hozzáadniuk a kkv-knek nyújtott EBB-hitelekhez, és hogy a kkv-k számára kidolgozott hitelprogramra irányuló új kezdeményezés javítja a kkv-k pénzügyi helyzetét; továbbá kéri az EBB-t, hogy közelgő tevékenységi jelentésében adjon részletes tájékoztatást e hitelek hatékony felhasználásáról annak érdekében, hogy az EBB-támogatásból származó hasznuk egy részét megfelelő módon a kkv-knak adják tovább, valamint hogy tájékoztatást nyújtsanak a támogatás forrásáról;

| 37. | tudomásul veszi, hogy az EBB részvényesei kérésére a 2008–2010-es időszakban 30 milliárd eurót elkülönítettek kkv-knak nyújtandó hitelek számára, és hogy ezen összeg felét 2008-ban és 2009-ben rendelkezésre bocsátották; hangsúlyozza a körültekintő felügyelet jelentőségét annak érdekében, hogy a pénzügyi partnerek az EBB-hitelt ne saját mérlegük kiegyensúlyozására használják; |
| --- | --- |

37.

tudomásul veszi, hogy az EBB részvényesei kérésére a 2008–2010-es időszakban 30 milliárd eurót elkülönítettek kkv-knak nyújtandó hitelek számára, és hogy ezen összeg felét 2008-ban és 2009-ben rendelkezésre bocsátották; hangsúlyozza a körültekintő felügyelet jelentőségét annak érdekében, hogy a pénzügyi partnerek az EBB-hitelt ne saját mérlegük kiegyensúlyozására használják;

| 38. | figyelembe véve, hogy a válságnak még nincs vége, és hogy a munkanélküliségi ráták továbbra is nőnek, kéri az EBB-t, hogy vállaljon magasabb kockázatot a kkv-k esetében alkalmazott hitelnyújtási politikájában anélkül, hogy kiváló tőkepiaci adósminősítését (AAA) kockára tenné javasolja, hogy az EBB igazítsa ki az Európai Beruházási Alap 2006-os kockázatitőke-mandátumát a jelenlegi gazdasági zavarok fokozottabb figyelembevétele és a kkv-k kockázatos projektekhez szükséges tőkéhez való hozzáférésének javítása érdekében; kéri, hogy az EBB JASMINE programban való részvételének összegét – amely jelenleg 20 millió euró – legalább duplázzák meg; |
| --- | --- |

38.

figyelembe véve, hogy a válságnak még nincs vége, és hogy a munkanélküliségi ráták továbbra is nőnek, kéri az EBB-t, hogy vállaljon magasabb kockázatot a kkv-k esetében alkalmazott hitelnyújtási politikájában anélkül, hogy kiváló tőkepiaci adósminősítését (AAA) kockára tenné javasolja, hogy az EBB igazítsa ki az Európai Beruházási Alap 2006-os kockázatitőke-mandátumát a jelenlegi gazdasági zavarok fokozottabb figyelembevétele és a kkv-k kockázatos projektekhez szükséges tőkéhez való hozzáférésének javítása érdekében; kéri, hogy az EBB JASMINE programban való részvételének összegét – amely jelenleg 20 millió euró – legalább duplázzák meg;

| 39. | emlékeztet az EBB és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 2007-es éves jelentéséről szóló 2009. március 25-i állásfoglalásában (12) megfogalmazott javaslataira: a 8. bekezdésben sürgeti az EBB-t, hogy „jobban kövesse nyomon és tegye átláthatóvá a kkv-kat támogató globális hitelei jellegét és végső rendeltetési helyét”; felhívja az EBB-t, hogy növelje a pénzügyi közvetítőkön keresztül kihelyezett hitelei átláthatóságát, és hogy állapítson meg egyértelmű finanszírozási feltételeket a pénzügyi közvetítők számára, és határozzon meg hitelezési hatékonysági kritériumokat; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet az EBB és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 2007-es éves jelentéséről szóló 2009. március 25-i állásfoglalásában (12) megfogalmazott javaslataira: a 8. bekezdésben sürgeti az EBB-t, hogy „jobban kövesse nyomon és tegye átláthatóvá a kkv-kat támogató globális hitelei jellegét és végső rendeltetési helyét”; felhívja az EBB-t, hogy növelje a pénzügyi közvetítőkön keresztül kihelyezett hitelei átláthatóságát, és hogy állapítson meg egyértelmű finanszírozási feltételeket a pénzügyi közvetítők számára, és határozzon meg hitelezési hatékonysági kritériumokat;

| 40. | felhívja az EBB-t, hogy harmonizálja a kkv-knak nyújtott hitelezését a strukturális alapokból nyújtott támogatásokkal a konvergenciarégiókban, és hogy biztosítson kiegyensúlyozott támogatást a különböző fajta kkv-k számára; |
| --- | --- |

40.

felhívja az EBB-t, hogy harmonizálja a kkv-knak nyújtott hitelezését a strukturális alapokból nyújtott támogatásokkal a konvergenciarégiókban, és hogy biztosítson kiegyensúlyozott támogatást a különböző fajta kkv-k számára;

| 41. | sürgeti az EBB-t, hogy fokozza a kkv-kat támogató átfogó hitelei természetének és végső felhasználásának átláthatóságát és ellenőrzését; javasolja, hogy készüljön „eredményjelző tábla” az EBB hitelezési műveleteinek multiplikátor hatásáról; |
| --- | --- |

41.

sürgeti az EBB-t, hogy fokozza a kkv-kat támogató átfogó hitelei természetének és végső felhasználásának átláthatóságát és ellenőrzését; javasolja, hogy készüljön „eredményjelző tábla” az EBB hitelezési műveleteinek multiplikátor hatásáról;

| 42. | felhívja az EBB-t, hogy éves jelentésében készítsen részletesebb és módszertanilag harmonizáltabb elemzéseket a Strukturális Alapok tevékenységét kiegészítő pénzügyi eszközökről; ennek kapcsán a bank elmagyarázhatná a Parlamentnek a Bizottsággal közösen létrehozott kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus működését; véleménye szerint e mechanizmus – melyet a 7. kutatási keretprogram keretében finanszíroznak – és a strukturális alapok összehangolt működése különösen fontos; |
| --- | --- |

42.

felhívja az EBB-t, hogy éves jelentésében készítsen részletesebb és módszertanilag harmonizáltabb elemzéseket a Strukturális Alapok tevékenységét kiegészítő pénzügyi eszközökről; ennek kapcsán a bank elmagyarázhatná a Parlamentnek a Bizottsággal közösen létrehozott kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus működését; véleménye szerint e mechanizmus – melyet a 7. kutatási keretprogram keretében finanszíroznak – és a strukturális alapok összehangolt működése különösen fontos;

| 43. | megállapítja, hogy az EBB éves jelentése szerint a JEREMIE kezdeményezés (mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források) értékelési szakasza 2008-ban lezárult; sajnálja, hogy a jelentés ezt az értékelést nem tartalmazza; |
| --- | --- |

43.

megállapítja, hogy az EBB éves jelentése szerint a JEREMIE kezdeményezés (mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források) értékelési szakasza 2008-ban lezárult; sajnálja, hogy a jelentés ezt az értékelést nem tartalmazza;

| 44. | kéri az EBB-t, hogy következő éves jelentésében részletezze két 2009-es eszköz, a JASMINE kezdeményezés (európai mikrofinanszírozási intézményeket támogató közös program) első eredményeit és a Mezzanine növekedési eszköz végrehajtását; |
| --- | --- |

44.

kéri az EBB-t, hogy következő éves jelentésében részletezze két 2009-es eszköz, a JASMINE kezdeményezés (európai mikrofinanszírozási intézményeket támogató közös program) első eredményeit és a Mezzanine növekedési eszköz végrehajtását;

| 45. | kéri az EBB-t, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az egyes projekteknél tapasztalt bonyolult bürokratikus szabályozások egyszerűsítésére – ahol ezek felmerülnek – a projektek finanszírozásának gyorsítása és hatékonyabbá tétele érdekében, különös tekintettel a világválságra; |
| --- | --- |

45.

kéri az EBB-t, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az egyes projekteknél tapasztalt bonyolult bürokratikus szabályozások egyszerűsítésére – ahol ezek felmerülnek – a projektek finanszírozásának gyorsítása és hatékonyabbá tétele érdekében, különös tekintettel a világválságra;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az európai makrorégiók számára indított új programok sikere attól függ, hogy milyen mértékben koordinálják a területi hatással járó egyes politikák keretében végzett tevékenységeket és hogy találnak-e hosszú távú megoldást a makrorégiók finanszírozására; ezért kéri a bankot, hogy vegye fontolóra az EBB és az EBA általi, ezen célból történő finanszírozás lehetőségét az európai uniós finanszírozás kiegészítéseként a 2014-ben kezdődő, következő pénzügyi programozási időszak során; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az európai makrorégiók számára indított új programok sikere attól függ, hogy milyen mértékben koordinálják a területi hatással járó egyes politikák keretében végzett tevékenységeket és hogy találnak-e hosszú távú megoldást a makrorégiók finanszírozására; ezért kéri a bankot, hogy vegye fontolóra az EBB és az EBA általi, ezen célból történő finanszírozás lehetőségét az európai uniós finanszírozás kiegészítéseként a 2014-ben kezdődő, következő pénzügyi programozási időszak során;

| 47. | kéri az EBB-t, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) EU-n kívüli tevékenysége megkettőzésének elkerülésére; emlékeztet a fent említett 2009. március 25-i állásfoglalása 28. bekezdésében szereplő ajánlásaira az EBB és az EBRD közötti strukturáltabb együttműködés érdekében azokban az országokban, ahol közösen tevékenykednek; |
| --- | --- |

47.

kéri az EBB-t, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) EU-n kívüli tevékenysége megkettőzésének elkerülésére; emlékeztet a fent említett 2009. március 25-i állásfoglalása 28. bekezdésében szereplő ajánlásaira az EBB és az EBRD közötti strukturáltabb együttműködés érdekében azokban az országokban, ahol közösen tevékenykednek;

*

* *

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 255., 2009.9.26., 98. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0185.

(3)  HL C 259. E, 2009.10.29., 14. o.

(4)  HL L 414., 2006.12.30., 95. o.

(5)  C-155/07. sz., Európai Parlament kontra az Európai Unió Tanácsa ügy, az EBHT-ban még nem jelent meg.

(6)  HL C 332., 2006.12.30., 45. o.

(7)  C-15/00. sz., Európai Közösségek Bizottsága kontra Európai Beruházási Bank ügy (EBHT 2003., I-7281. o.).

(8)  Az Európai Unióról szóló szerződés 287. cikkének (3) bekezdése.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0053.

(10)  HL L 88., 2009.03.31., 253. o.

(11)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0185.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/143

---

2010. május 6., csütörtökTömeges atrocitások a nigériai Josban januárban és márciusba

P7_TA(2010)0157

Az Európai Parlament 2010. május 6-i állásfoglalása a nigériai Jos városában januárban és márciusban történt tömeges atrocitásokról

2011/C 81 E/24

Az Európai Parlament,

tekintettel az emberi jogok Nigériában történő megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, amelyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált,

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált,

tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság alkotmányára és különösen annak „ A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság” című IV. fejezetében megfogalmazott, a vallásszabadság védelméről szóló rendelkezéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel megdöbbenti a Nigéria északi muzulmán és déli keresztény területei között fekvő Jos városában és környékén ez év januárjában és márciusában előfordult erőszakos cselekmények fellángolása, amelyek következtében több százan vesztették életüket a vallási és etnikai összecsapásokban, |
| --- | --- |

A.

mivel megdöbbenti a Nigéria északi muzulmán és déli keresztény területei között fekvő Jos városában és környékén ez év januárjában és márciusában előfordult erőszakos cselekmények fellángolása, amelyek következtében több százan vesztették életüket a vallási és etnikai összecsapásokban,

| B. | mivel közbelépésével a katonaság kulcsszerepet játszott a helyzet normalizálásában, ugyanakkor azonban jelentések érkeztek a katonaság és sok esetben a rendőrség által elkövetett, bírósági ítélet nélküli kivégzésekről, |
| --- | --- |

B.

mivel közbelépésével a katonaság kulcsszerepet játszott a helyzet normalizálásában, ugyanakkor azonban jelentések érkeztek a katonaság és sok esetben a rendőrség által elkövetett, bírósági ítélet nélküli kivégzésekről,

| C. | mivel Jos városában rendszeresek a közösségek közötti konfliktusok, és 2001-ben, 2004-ben és 2008-ban nagyobb összecsapásokra is sor került, |
| --- | --- |

C.

mivel Jos városában rendszeresek a közösségek közötti konfliktusok, és 2001-ben, 2004-ben és 2008-ban nagyobb összecsapásokra is sor került,

| D. | mivel emberi jogi jelentések szerint a katonai uralom 1999-ben bekövetkezett bukása óta több mint 14 000 ember lelte halálát vallási vagy etnikai összeűzésekben, |
| --- | --- |

D.

mivel emberi jogi jelentések szerint a katonai uralom 1999-ben bekövetkezett bukása óta több mint 14 000 ember lelte halálát vallási vagy etnikai összeűzésekben,

| E. | mivel a Vöröskereszt egyik tisztviselője szerint a történtek legalább két másik közeli közösséget is érintettek egy olyan területen, ahol a januári vallási összecsapások több száz áldozatot követeltek, |
| --- | --- |

E.

mivel a Vöröskereszt egyik tisztviselője szerint a történtek legalább két másik közeli közösséget is érintettek egy olyan területen, ahol a januári vallási összecsapások több száz áldozatot követeltek,

| F. | mivel a Vöröskereszt jelentései szerint az erőszakos cselekmények miatt életét féltve legalább 5 600 ember menekül a területről, |
| --- | --- |

F.

mivel a Vöröskereszt jelentései szerint az erőszakos cselekmények miatt életét féltve legalább 5 600 ember menekül a területről,

| G. | mivel a Jos városa környékén kialakult problémák a gazdasági fejlődés hiányára és az éghajlatváltozás negatív hatásaira vezethetők vissza, a feszültségek pedig a bennszülött csoportok, főként a hausza nyelvet beszélő északi muszlim bevándorlók és telepesek ellen a termőföldekért versengő keresztények vagy animisták közötti évtizedes ellenségeskedésben gyökereznek, |
| --- | --- |

G.

mivel a Jos városa környékén kialakult problémák a gazdasági fejlődés hiányára és az éghajlatváltozás negatív hatásaira vezethetők vissza, a feszültségek pedig a bennszülött csoportok, főként a hausza nyelvet beszélő északi muszlim bevándorlók és telepesek ellen a termőföldekért versengő keresztények vagy animisták közötti évtizedes ellenségeskedésben gyökereznek,

| H. | mivel lehetetlen eldönteni, hogy a muzulmánok és keresztények közül ki az áldozat és ki támadó, hiszen a történelem során mindkét csoport volt már mindkét szerepben, |
| --- | --- |

H.

mivel lehetetlen eldönteni, hogy a muzulmánok és keresztények közül ki az áldozat és ki támadó, hiszen a történelem során mindkét csoport volt már mindkét szerepben,

| I. | mivel a jelenlegi instabilitás tovább súlyosbítja Afrika legnépesebb államának törékeny helyzetét, amely Yar'Adua elnök betegsége miatt bizonytalanná vált politikai vezetéssel készül a 2011-es választásokat megelőző kampány időszakára, |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi instabilitás tovább súlyosbítja Afrika legnépesebb államának törékeny helyzetét, amely Yar'Adua elnök betegsége miatt bizonytalanná vált politikai vezetéssel készül a 2011-es választásokat megelőző kampány időszakára,

| J. | mivel tekintettel a régióban és Afrika szub-szaharai térségében betöltött vezető szerepére (Nigéria az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagja, a világ nagy olajtermelője, a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) vezetője, a békefenntartáshoz hozzájáruló jelentős ország és stabilizáló erő Nyugat-Afrikában), Nigéria stabilitása és demokráciája közvetlen határain túlmutató jelentőséget hordoz, |
| --- | --- |

J.

mivel tekintettel a régióban és Afrika szub-szaharai térségében betöltött vezető szerepére (Nigéria az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagja, a világ nagy olajtermelője, a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) vezetője, a békefenntartáshoz hozzájáruló jelentős ország és stabilizáló erő Nyugat-Afrikában), Nigéria stabilitása és demokráciája közvetlen határain túlmutató jelentőséget hordoz,

| K. | mivel az EU Nigéria legfőbb pénzügyi adományozója, és mivel az Európai Bizottság és Nigéria szövetségi kormánya 2009. november 12-én aláírta a 2008 és 2013 közötti időszakra szóló Nigéria–EK országstratégiai dokumentumot és nemzeti indikatív programot, amelynek keretében az EU olyan projektek finaszírozását vállalta, amelyek célja többek között a béke és a biztonság megteremtése, valamint az emberi jogok biztosítása, |
| --- | --- |

K.

mivel az EU Nigéria legfőbb pénzügyi adományozója, és mivel az Európai Bizottság és Nigéria szövetségi kormánya 2009. november 12-én aláírta a 2008 és 2013 közötti időszakra szóló Nigéria–EK országstratégiai dokumentumot és nemzeti indikatív programot, amelynek keretében az EU olyan projektek finaszírozását vállalta, amelyek célja többek között a béke és a biztonság megteremtése, valamint az emberi jogok biztosítása,

| L. | mivel a konfliktusok békés megoldása egy olyan, olajban gazdag országban, mint Nigéria, feltételezi a forrásokhoz való egyenlő hozzáférést és a jövedelem-újraelosztást is, |
| --- | --- |

L.

mivel a konfliktusok békés megoldása egy olyan, olajban gazdag országban, mint Nigéria, feltételezi a forrásokhoz való egyenlő hozzáférést és a jövedelem-újraelosztást is,

| M. | mivel annak ellenére, hogy Nigéria a világ nyolcadik legnagyobb olajtermelője, 148 millió lakosának nagy része a szegénységi küszöb alatt él, |
| --- | --- |

M.

mivel annak ellenére, hogy Nigéria a világ nyolcadik legnagyobb olajtermelője, 148 millió lakosának nagy része a szegénységi küszöb alatt él,

| N. | mivel a felülvizsgált cotonoui megállapodás 8. cikke értelmében az EU rendszeres politikai párbeszédet folytat Nigériával az emberi jogok és a demokratikus elvek témájában, ideértve az etnikai, vallási és faji alapú diszkriminációt is, |
| --- | --- |

N.

mivel a felülvizsgált cotonoui megállapodás 8. cikke értelmében az EU rendszeres politikai párbeszédet folytat Nigériával az emberi jogok és a demokratikus elvek témájában, ideértve az etnikai, vallási és faji alapú diszkriminációt is,

| 1. | határozottan elítéli a Jos városában és környékén történt, tragikus emberi vesztéségekkel járó erőszakos cselekményeket, és együttérzését fejezi ki a gyászolók és a sérültek iránt; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a Jos városában és környékén történt, tragikus emberi vesztéségekkel járó erőszakos cselekményeket, és együttérzését fejezi ki a gyászolók és a sérültek iránt;

| 2. | sürgeti, hogy minden fél sürgősen fékezze meg indulatait, és törekedjen a nigériai vallási és etnikai csoportok közötti különbségekből fakadó problémák békés megoldására; |
| --- | --- |

2.

sürgeti, hogy minden fél sürgősen fékezze meg indulatait, és törekedjen a nigériai vallási és etnikai csoportok közötti különbségekből fakadó problémák békés megoldására;

| 3. | felszólítja a nigériai szövetségi kormányt, hogy vizsgálja ki a legutóbbi erőszakos események kiváltó okait, és gondoskodjon arról, hogy az erőszakos cselekmények elkövetői az igazságszolgáltatás előtt, méltányos és átlátható eljárás során feleljenek tetteikért; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a nigériai szövetségi kormányt, hogy vizsgálja ki a legutóbbi erőszakos események kiváltó okait, és gondoskodjon arról, hogy az erőszakos cselekmények elkövetői az igazságszolgáltatás előtt, méltányos és átlátható eljárás során feleljenek tetteikért;

| 4. | felszólítja a nigériai szövetségi kormányt, hogy tegyen konkrét és azonnali lépéseket az etnikumok közötti, valamint a vallások közötti párbeszéd támogatása érdekében, és üdvözli Goodluck Jonathan ügyvezető elnök kezdeményezését a vallási és etnikai közösségek vezetőinek összehívására; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a nigériai szövetségi kormányt, hogy tegyen konkrét és azonnali lépéseket az etnikumok közötti, valamint a vallások közötti párbeszéd támogatása érdekében, és üdvözli Goodluck Jonathan ügyvezető elnök kezdeményezését a vallási és etnikai közösségek vezetőinek összehívására;

| 5. | felszólít a konfliktus, többek között a társadalmi, gazdasági és etnikai feszültségek gyökerének alaposabb vizsgálatára, valamint a régió problémáira hosszú távú és tartós megoldást nem nyújtó, általános és túlságosan leegyszerűsített, csak a vallási különbségeken alapuló magyarázatok kerülésére; |
| --- | --- |

5.

felszólít a konfliktus, többek között a társadalmi, gazdasági és etnikai feszültségek gyökerének alaposabb vizsgálatára, valamint a régió problémáira hosszú távú és tartós megoldást nem nyújtó, általános és túlságosan leegyszerűsített, csak a vallási különbségeken alapuló magyarázatok kerülésére;

| 6. | sürgeti a nigériai hatóságokat, hogy vonják vissza egyes nigériai kormányzók nemrég hozott lépését, miszerint kivégeznének halálbüntetésük végrehajtására váró fogva tartottakat abból a célból, hogy enyhítsenek a börtönök zsúfoltságán, ami az emberi jogok durva megsértését jelentené; felszólítja a kormányzókat, hogy tanúsítsanak mérsékletet, és tartsák be továbbra is a tényleges moratóriumot; emlékeztet arra, hogy a halálbüntetés alkalmazása ellentétes Nigéria nemzetközileg vállalt kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a nigériai hatóságokat, hogy vonják vissza egyes nigériai kormányzók nemrég hozott lépését, miszerint kivégeznének halálbüntetésük végrehajtására váró fogva tartottakat abból a célból, hogy enyhítsenek a börtönök zsúfoltságán, ami az emberi jogok durva megsértését jelentené; felszólítja a kormányzókat, hogy tanúsítsanak mérsékletet, és tartsák be továbbra is a tényleges moratóriumot; emlékeztet arra, hogy a halálbüntetés alkalmazása ellentétes Nigéria nemzetközileg vállalt kötelezettségeivel;

| 7. | felszólítja a nigériai szövetségi kormányt, hogy a régióban rendszeres őrjáratok szervezése révén védje népét, valamint az állampolgárok egyenlő jogainak biztosításával, illetve a termőföldek feletti ellenőrzés, az erőforrásokhoz való hozzáférés, a munkanélküliség, a szegénység és az éghajlatváltozás kérdéseinek kezelésével szüntesse meg az erőszak kiváltó okait; kéri, hogy tegyék lehetővé a mészárlás következtében menekülni kényszerültek biztonságos hazatérését; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a nigériai szövetségi kormányt, hogy a régióban rendszeres őrjáratok szervezése révén védje népét, valamint az állampolgárok egyenlő jogainak biztosításával, illetve a termőföldek feletti ellenőrzés, az erőforrásokhoz való hozzáférés, a munkanélküliség, a szegénység és az éghajlatváltozás kérdéseinek kezelésével szüntesse meg az erőszak kiváltó okait; kéri, hogy tegyék lehetővé a mészárlás következtében menekülni kényszerültek biztonságos hazatérését;

| 8. | sürgeti az Uniót, hogy a felülvizsgált cotonoui megállapodás 8. cikke értelmében folytassa a Nigériával megkezdett párbeszédet, és annak keretében kezelje az univerzális, regionális és nemzeti emberi jogi eszközök által biztosított gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsággal kapcsolatos problémákat; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az Uniót, hogy a felülvizsgált cotonoui megállapodás 8. cikke értelmében folytassa a Nigériával megkezdett párbeszédet, és annak keretében kezelje az univerzális, regionális és nemzeti emberi jogi eszközök által biztosított gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsággal kapcsolatos problémákat;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Nigéria szövetségi kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Közgyűlésének, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés és a Pánafrikai Parlament (PAP) társelnökeinek. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Nigéria szövetségi kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Közgyűlésének, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés és a Pánafrikai Parlament (PAP) társelnökeinek.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2010. május 5., szerda

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/146 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/146

---

2010. május 5., szerdaA Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztése

P7_TA(2010)0093

Az Európai Parlament 2010. május 5-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2208(IMM))

2011/C 81 E/25

Az Európai Parlament,

tekintettel a Cseh Köztársaság illetékes hatóságai által 2009. szeptember 16-án elküldött és 2009. november 23-án a plenáris ülésen bejelentett, a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

miután az eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Miloslav Ransdorfot,

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéleteire (1),

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0107/2010),

| A. | mivel Miloslav Ransdorf az Európai Parlament képviselője, |
| --- | --- |

A.

mivel Miloslav Ransdorf az Európai Parlament képviselője,

| B. | mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszaka alatt annak képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszaka alatt annak képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze,

| C. | mivel a cseh alkotmány 27. cikke (4) bekezdésének értelmében egyetlen parlamenti képviselő vagy szenátor sem vonható büntetőeljárás alá azon ház hozzájárulása nélkül, amelynek tagja, és ha az adott ház megtagadja a hozzájárulást, a büntetőeljárásra soha nem kerülhet sor, |
| --- | --- |

C.

mivel a cseh alkotmány 27. cikke (4) bekezdésének értelmében egyetlen parlamenti képviselő vagy szenátor sem vonható büntetőeljárás alá azon ház hozzájárulása nélkül, amelynek tagja, és ha az adott ház megtagadja a hozzájárulást, a büntetőeljárásra soha nem kerülhet sor,

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Miloslav Ransdorf mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Miloslav Ransdorf mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Cseh Köztársaság illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Cseh Köztársaság illetékes hatóságainak.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. május 5., szerda

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/148

---

2010. május 5., szerdaA hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés és csalás elleni küzdelem (átdolgozás) *

P7_TA(2010)0091

Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

2011/C 81 E/26

(Különleges jogalkotási eljárás - konzultáció - átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0427),

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0165/2009),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére,

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Gazdasági és Monetáris Bizottsághoz intézett 2009. november 12-i levelére,

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7–0061/2010),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezéseinek e módosításokkal együtt történő kodifikációja tekintetében a javaslat a meglévő szövegek lényegi módosítása nélküli egyszerű kodifikációját tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezéseinek e módosításokkal együtt történő kodifikációja tekintetében a javaslat a meglévő szövegek lényegi módosítása nélküli egyszerű kodifikációját tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiakban módosított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiakban módosított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha a jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha a jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 2 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  3 a preambulumbekezdés (új) |
| | (3a) | Az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégiáról szóló 2008. szeptember 2-i állásfoglalásában (2) az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy a jelenlegi héa-rendszer gyökeres átalakításra szorul és ezért sürgette a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a héa-köteles személyek nyilvántartásba vételi és törlési eljárásainak összehangolására, valamint a tagállamok által tárolt, az adózóikra vonatkozó nem érzékeny adatokhoz való többi tagállam általi automatikus hozzáférésre vonatkozóan. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

(3a)

Az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégiáról szóló 2008. szeptember 2-i állásfoglalásában (2) az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy a jelenlegi héa-rendszer gyökeres átalakításra szorul és ezért sürgette a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a héa-köteles személyek nyilvántartásba vételi és törlési eljárásainak összehangolására, valamint a tagállamok által tárolt, az adózóikra vonatkozó nem érzékeny adatokhoz való többi tagállam általi automatikus hozzáférésre vonatkozóan.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| (3b) | A nem érzékeny adatokhoz ilyen módon történő automatikus hozzáférés megszerzésekor az adatok nem megfelelő kezelésének vagy kiszivárgásának elkerülésére biztosítani kell a megfelelő szintű védelmet, a kicserélt adatok korlátozott tárolási időtartamát, valamint az adatkezelő intézmény vagy szerv megfelelő elszámoltathatóságát. |
| --- | --- |

(3b)

A nem érzékeny adatokhoz ilyen módon történő automatikus hozzáférés megszerzésekor az adatok nem megfelelő kezelésének vagy kiszivárgásának elkerülésére biztosítani kell a megfelelő szintű védelmet, a kicserélt adatok korlátozott tárolási időtartamát, valamint az adatkezelő intézmény vagy szerv megfelelő elszámoltathatóságát.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | A Számvevőszék hozzáadottérték-adó terén folytatott közigazgatási együttműködésről szóló 8/2007. sz. különjelentéséről szóló 2008. december 4-i állásfoglalásában (3) az Európai Parlament meggyőződésének adott hangot, hogy az Eurofisc bevezetése csak akkor biztosíthat hozzáadott értéket, ha az abban való tagállami részvétel annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az EUROCANET hálózat (European Carrousel Network) által észlelt problémák, valamint ha a Bizottság teljes mértékben részt vesz az Eurofisc tevékenységeiben és koordinációs szerepet tölt be. |
| --- | --- |

(5a)

A Számvevőszék hozzáadottérték-adó terén folytatott közigazgatási együttműködésről szóló 8/2007. sz. különjelentéséről szóló 2008. december 4-i állásfoglalásában (3) az Európai Parlament meggyőződésének adott hangot, hogy az Eurofisc bevezetése csak akkor biztosíthat hozzáadott értéket, ha az abban való tagállami részvétel annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az EUROCANET hálózat (European Carrousel Network) által észlelt problémák, valamint ha a Bizottság teljes mértékben részt vesz az Eurofisc tevékenységeiben és koordinációs szerepet tölt be.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| (5b) | 2008. december 4-i állásfoglalásában az Európai Parlament sürgette továbbá az Eurofisc létrehozását, és emlékeztetett a határokon átnyúló héa-csalások elleni küzdelem területén a nemzeti bevált gyakorlatok megosztásának kiemelkedő jelentőségére, annak érdekében, hogy megfelelő ösztönzőket vezessenek be a héa tekintetében alkalmazandó kellő gondossághoz a tagállamok részére, és hogy a becsületes adófizetőket jutalmazzák. |
| --- | --- |

(5b)

2008. december 4-i állásfoglalásában az Európai Parlament sürgette továbbá az Eurofisc létrehozását, és emlékeztetett a határokon átnyúló héa-csalások elleni küzdelem területén a nemzeti bevált gyakorlatok megosztásának kiemelkedő jelentőségére, annak érdekében, hogy megfelelő ösztönzőket vezessenek be a héa tekintetében alkalmazandó kellő gondossághoz a tagállamok részére, és hogy a becsületes adófizetőket jutalmazzák.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | Az információ iránti megkeresések gyorsabb kezelése érdekében, tekintettel bizonyos megkeresések ismétlődő jellegére és a Közösségben uralkodó nyelvi sokféleségre, fontos az információcsere keretében általánossá tenni a formanyomtatványok használatát. |
| --- | --- |

(14)

Az információ iránti megkeresések gyorsabb kezelése érdekében, tekintettel bizonyos megkeresések ismétlődő jellegére és a Közösségben uralkodó nyelvi sokféleségre, fontos az információcsere keretében általánossá tenni a formanyomtatványok használatát.

| (14) | Az információ iránti megkeresések gyorsabb kezelése érdekében, tekintettel bizonyos megkeresések ismétlődő jellegére és a Közösségben uralkodó nyelvi sokféleségre, fontos az információcsere keretében általánossá tenni
  és elősegíteni
  a formanyomtatványok használatát. |
| --- | --- |

(14)

Az információ iránti megkeresések gyorsabb kezelése érdekében, tekintettel bizonyos megkeresések ismétlődő jellegére és a Közösségben uralkodó nyelvi sokféleségre, fontos az információcsere keretében általánossá tenni
  és elősegíteni
  a formanyomtatványok használatát.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| (20) | Egyértelműen rögzíteni kell az egyes tagállamokban elektronikusan tárolt adatok cseréjére és a tagállamoknak ezen adatokhoz való automatizált hozzáférésére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(20)

Egyértelműen rögzíteni kell az egyes tagállamokban elektronikusan tárolt adatok cseréjére és a tagállamoknak ezen adatokhoz való automatizált hozzáférésére vonatkozó feltételeket.

| (20) | Egyértelműen rögzíteni kell az egyes tagállamokban elektronikusan tárolt adatok cseréjére és a tagállamoknak ezen adatokhoz való automatizált hozzáférésére vonatkozó feltételeket
  és ezen adatok tárolásának eszközeit
  . |
| --- | --- |

(20)

Egyértelműen rögzíteni kell az egyes tagállamokban elektronikusan tárolt adatok cseréjére és a tagállamoknak ezen adatokhoz való automatizált hozzáférésére vonatkozó feltételeket
  és ezen adatok tárolásának eszközeit
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| (29) | Az 1798/2003/EK rendeletnek a „körhintacsalás” elleni küzdelem keretében történt alkalmazása során nyert közelmúltbeli gyakorlati tapasztalat azt mutatja, hogy a csalás elleni küzdelem esetenként olyan mechanizmust igényel, amely sokkal gyorsabb, az információk sokkal szélesebb körére kiterjedő és sokkal célzottabb információcserét tesz lehetővé; indokolt, hogy a szóban forgó mechanizmus e rendelet keretei között valósuljon meg, egyúttal azonban elég rugalmas is legyen ahhoz, hogy alkalmazkodjon az új csalástípusokhoz. Az ilyenfajta együttműködés példájaként említendő a Belgium kezdeményezésére létrehozott és a Bizottság által támogatott EUROCANET hálózat („European Carrousel Network”). |
| --- | --- |

(29)

Az 1798/2003/EK rendeletnek a „körhintacsalás” elleni küzdelem keretében történt alkalmazása során nyert közelmúltbeli gyakorlati tapasztalat azt mutatja, hogy a csalás elleni küzdelem esetenként olyan mechanizmust igényel, amely sokkal gyorsabb, az információk sokkal szélesebb körére kiterjedő és sokkal célzottabb információcserét tesz lehetővé; indokolt, hogy a szóban forgó mechanizmus e rendelet keretei között valósuljon meg, egyúttal azonban elég rugalmas is legyen ahhoz, hogy alkalmazkodjon az új csalástípusokhoz. Az ilyenfajta együttműködés példájaként említendő a Belgium kezdeményezésére létrehozott és a Bizottság által támogatott EUROCANET hálózat („European Carrousel Network”).

| (29) | Az 1798/2003/EK rendeletnek a „körhintacsalás” elleni küzdelem keretében történt alkalmazása során nyert közelmúltbeli gyakorlati tapasztalat azt mutatja, hogy a csalás elleni küzdelem esetenként olyan mechanizmust igényel, amely sokkal gyorsabb, az információk sokkal szélesebb körére kiterjedő és sokkal célzottabb információcserét tesz lehetővé. Indokolt, hogy a szóban forgó mechanizmus e rendelet keretei között valósuljon meg, egyúttal azonban elég rugalmas is legyen ahhoz, hogy alkalmazkodjon az új csalástípusokhoz.
  E mechanizmus megfelelő működésének szavatolása érdekében uniós megközelítés elfogadására van szükség.
  Az ilyenfajta együttműködés példájaként említendő a Belgium kezdeményezésére létrehozott és a Bizottság által támogatott EUROCANET hálózat („European Carrousel Network”). |
| --- | --- |

(29)

Az 1798/2003/EK rendeletnek a „körhintacsalás” elleni küzdelem keretében történt alkalmazása során nyert közelmúltbeli gyakorlati tapasztalat azt mutatja, hogy a csalás elleni küzdelem esetenként olyan mechanizmust igényel, amely sokkal gyorsabb, az információk sokkal szélesebb körére kiterjedő és sokkal célzottabb információcserét tesz lehetővé. Indokolt, hogy a szóban forgó mechanizmus e rendelet keretei között valósuljon meg, egyúttal azonban elég rugalmas is legyen ahhoz, hogy alkalmazkodjon az új csalástípusokhoz.
  E mechanizmus megfelelő működésének szavatolása érdekében uniós megközelítés elfogadására van szükség.
  Az ilyenfajta együttműködés példájaként említendő a Belgium kezdeményezésére létrehozott és a Bizottság által támogatott EUROCANET hálózat („European Carrousel Network”).

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| (35) | A személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt egyes jogokat és kötelezettségeket az említett irányelv 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében e rendelet alkalmazásában korlátozni szükséges. Ez a korlátozás szükséges és arányos, szem előtt tartva a tagállamok lehetséges bevételkiesését és azt, hogy ezek az információk elengedhetetlenül fontosak a csalás elleni hatékony fellépéshez. |
| --- | --- |

(35)

A személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt egyes jogokat és kötelezettségeket az említett irányelv 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében e rendelet alkalmazásában korlátozni szükséges. Ez a korlátozás szükséges és arányos, szem előtt tartva a tagállamok lehetséges bevételkiesését és azt, hogy ezek az információk elengedhetetlenül fontosak a csalás elleni hatékony fellépéshez.

| (35) | A személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben,
  valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (4) foglalt egyes jogokat és kötelezettségeket az említett irányelv 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében e rendelet alkalmazásában korlátozni szükséges. |
| --- | --- |

(35)

A személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben,
  valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (4) foglalt egyes jogokat és kötelezettségeket az említett irányelv 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében e rendelet alkalmazásában korlátozni szükséges.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| (36a) | Az európai adatvédelmi biztossal konzultációt folytattak, |
| --- | --- |

(36a)

Az európai adatvédelmi biztossal konzultációt folytattak,

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

1 a cikk (új)

1a. cikk

E rendelet végrehajtásának keretében a tagállamok és a Bizottság biztosítják a 95/46/EK irányelvben és a 45/2001/EK rendeletben foglalt jogok és kötelezettségek tiszteletben tartását.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

15. cikk

A tagállamok illetékes hatóságai a többi tagállam illetékes hatóságainak önként átadják azokat az 1. cikk szerinti információkat, amelyek tudomásukra jutnak, és amelyek
  ez utóbbi hatóságok számára hasznosak lehetnek
  .

A tagállamok illetékes hatóságai a többi tagállam illetékes hatóságainak önként átadják azokat az 1. cikk szerinti információkat, amelyek tudomásukra jutnak, és amelyek
  szükségesek lehetnek a héa helyes megállapításához, a héával kapcsolatos jogszabályok – különösen az Unión belüli ügyletek esetében történő – helyes alkalmazásának biztosításához és a héa-csalás elleni küzdelemhez
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

A b) pontban megnevezett személyeket fel kell kérni a birtokukban lévő adatok minőségére vonatkozó vélemény kinyilvánítására.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

(3)   Az e cikk (1) bekezdésének b), c)
  és
  d) pontjában és (2) bekezdésében említett adatok jegyzékét és részleteit a 60. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban állapítják meg.

(4)   Az e cikk (1) bekezdésének b), c), d)
  és e)
  pontjában és (2) bekezdésében említett adatok jegyzékét és részleteit a 60. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban állapítják meg,
  ami a megkeresett hatóságra nem róhat aránytalanul nagy adminisztratív terheket
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

Minden
  tagállam bármely más tagállam illetékes hatóságainak automatikus hozzáférést ad a 18. cikkben említett adatbázisokban tárolt információkhoz. Az említett cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett információk vonatkozásában legalább a következő adatoknak hozzáférhetőknek kell lenniük:

A héa-szabályozás megsértése megakadályozásának céljából, vagy az Unión belüli, az adott tagállamban adóköteles termékbeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás ellenőrzése érdekében szükségesnek tartott esetekben minden
  tagállam bármely más tagállam illetékes hatóságainak automatikus hozzáférést ad a 18. cikkben említett adatbázisokban tárolt információkhoz. Az említett cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett információk vonatkozásában legalább a következő adatoknak hozzáférhetőknek kell lenniük:

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

Amennyiben a 18. cikk (1) bekezdése a) pontjában hivatkozott információk személyes adatokat tartalmaznak, az ezekhez való automatizált hozzáférést az e cikkben említett adatkategóriákra kell korlátozni.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

(1)   Ez a rendelet létrehozza a héacsalás és a héakikerülés elleni küzdelem
  közös
  struktúráját. A szóban forgó struktúra többek között a következő feladatok ellátását teszi lehetővé:

(1)   Ez a rendelet létrehozza a héa-csalás és a héa-kikerülés elleni küzdelem
  uniós szintű
  struktúráját. A szóban forgó struktúra többek között a következő feladatok ellátását teszi lehetővé:

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 2 bekezdés

(2)   
  A tagállamok illetékes hatóságai meghatározzák azokat a területeket, amelyek vonatkozásában az
  (1) bekezdéssel létrehozott struktúra
  vizsgálatokat folytathat
  .

(2)   
  Az
  (1) bekezdéssel létrehozott
  uniós szintű
  struktúra
  a tagállamok illetékes hatóságai által kijelölt tisztviselőkből áll
  .

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 3 bekezdés

(3)   
  A tagállamok illetékes hatóságai valamennyi vizsgálati terület vonatkozásában kijelölnek a struktúrán belül egy vagy több, az
  (1) bekezdésben említett
  feladatok felügyeletével vagy irányításával megbízott tagállamot
  .

(3)   
  Az
  (1) bekezdésben említett
  uniós szintű struktúra meghatározza azokat a vizsgálati területeket, amelyekre tevékenysége kiterjed
  .

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A héa-csalások Unión belüli hatékonyabb kivizsgálása érdekében ösztönző mechanizmust kell kidolgozni a határokon átnyúló adókövetelések behajtására azáltal, hogy a beszedett be nem fizetett héa tisztességes arányban kerül felosztásra az adókövetelést behajtó tagállam és a kérelmező tagállam között.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

35. cikk

A 34. cikkel létrehozott struktúra
  a tagállamok illetékes
  hatóságai által kijelölt, kellő szakértelemmel rendelkező tisztviselőkből áll. A struktúra a Bizottság részéről műszaki, adminisztratív és működési támogatásban részesül.

A Bizottság összehangolja, irányítja és felügyeli a 34. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatok végrehajtását, és műszaki, adminisztratív és működési támogatást nyújt
  a tagállamok illetékes hatóságainak.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

39. cikk

Tevékenységéről a 34. cikkel létrehozott struktúra évente beszámolót terjeszt a 60. cikkben említett bizottság elé.

Tevékenységéről a 34. cikkel létrehozott struktúra évente beszámolót terjeszt
  a tagállamok, az Európai Parlament és
  a 60. cikkben említett bizottság elé.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés

(1)   A Bizottság és a tagállamok megvizsgálják és értékelik az e rendeletben meghatározott közigazgatási együttműködésre vonatkozó intézkedések működését. Ennek keretében a tagállamok a működéssel kapcsolatos auditot végeznek. A Bizottság az intézkedések működésének javítása céljából összefoglalja a tagállamok tapasztalatait.

(1)   A tagállamok,
  az Európai Parlament
  és a Bizottság megvizsgálják és értékelik az e rendeletben meghatározott közigazgatási együttműködésre vonatkozó intézkedések működését. Ennek keretében a tagállamok a működéssel kapcsolatos auditot végeznek.A Bizottság az intézkedések működésének javítása céljából összefoglalja a tagállamok tapasztalatait,
  és az eredményekről a tagállamok és az Európai Parlament számára rendszeresen beszámol
  .

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 2 bekezdés

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal az összes olyan rendelkezésükre álló információt, amely az e rendelet általuk történő alkalmazásával függ össze.

(2)   A tagállamok közlik
  az Európai Parlamenttel és
  a Bizottsággal az összes olyan rendelkezésükre álló információt, amely az e rendelet általuk történő alkalmazásával függ össze.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 9 bekezdés

(9)   A Bizottság az e rendeletben meghatározott célok elérése érdekében szakértői, technikai vagy logisztikai segítségnyújtási, kommunikációs fellépésekkel kapcsolatos vagy bármely egyéb, operációs támogatást
  biztosíthat
  a tagállamok részére.

(9)   A Bizottság az e rendeletben meghatározott célok elérése érdekében szakértői, technikai vagy logisztikai segítségnyújtási, kommunikációs fellépésekkel kapcsolatos vagy bármely egyéb, operációs támogatást
  biztosít
  a tagállamok részére.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 2 bekezdés

(2)   Feltéve, hogy az érintett harmadik ország vállalta, hogy megadja azon segítséget, amely a hozzáadottértékadó-előírásokkal feltehetően ütköző ügyletek szabálytalan jellegének bizonyításához szükséges, az e rendelet alkalmazásával megszerzett információt – az információt szolgáltató illetékes hatóságok beleegyezésével, továbbá a személyes adatok harmadik országok felé történő kiadására vonatkozó hazai rendelkezésekkel összhangban – közölni lehet az érintett harmadik országgal.

(2)   Feltéve, hogy az érintett harmadik ország vállalta, hogy megadja azon segítséget, amely a hozzáadottértékadó-előírásokkal feltehetően ütköző ügyletek szabálytalan jellegének bizonyításához szükséges, az e rendelet alkalmazásával megszerzett információt – az információt szolgáltató illetékes hatóságok beleegyezésével, továbbá a személyes adatok harmadik országok felé történő kiadására vonatkozó hazai rendelkezésekkel összhangban,
  valamint a 95/46/EK irányelvnek és végrehajtó rendelkezéseinek, illetve a 45/2001/EK rendeletnek és végrehajtó rendelkezéseinek megfelelően
  – közölni lehet az érintett harmadik országgal.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   Az e rendelet alkalmazásában bármilyen formában közölt vagy gyűjtött információra, beleértve valamennyi olyan információt, amelyhez a VII. fejezetben, a VIII. fejezetben és a X. fejezetben előírt körülmények között, valamint az e cikk (2) bekezdésében említett esetekben egy tisztviselő hozzáférhetett, hivatali titoktartási kötelezettség vonatkozik, és ugyanolyan védelmet élvez, mint amilyet az információt kapó tagállam nemzeti joga és a közösségi hatóságokra alkalmazandó megfelelő rendelkezések az ilyen jellegű információnak biztosítanak. Ennek felhasználására kizárólag az e rendeletben előírt körülmények között kerülhet sor.

(1)   Az e rendelet alkalmazásában bármilyen formában közölt vagy gyűjtött információra, beleértve valamennyi olyan információt, amelyhez a VII. fejezetben, a VIII. fejezetben és a X. fejezetben előírt körülmények között, valamint az e cikk (2) bekezdésében említett esetekben egy tisztviselő hozzáférhetett, hivatali titoktartási kötelezettség vonatkozik, és ugyanolyan védelmet élvez, mint amilyet az információt kapó tagállam nemzeti joga és a közösségi hatóságokra alkalmazandó megfelelő rendelkezések az ilyen jellegű információnak biztosítanak.
  Az ilyen információkat a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet is védi. Ezek felhasználására kizárólag az e rendeletben előírt körülmények között kerülhet sor.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 5 bekezdés

(5)   Az ebben a rendeletben említett bármilyen információtárolás vagy információcsere a 95/46/EK
  irányelvet
  végrehajtó
  rendelkezések
  hatálya alá tartozik. A tagállamok e rendelet helyes alkalmazásának érdekében azonban
  korlátozzák
  a 95/46/EK irányelv 10. cikkében, 11. cikke (1) bekezdésében, 12. cikkében és 21. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét az irányelv 13. cikkének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében.

(5)   Az ebben a rendeletben említett bármilyen információtárolás vagy információcsere a 95/46/EK
  irányelv és végrehajtó rendelkezései, valamint a 45/2001/EK rendelet és
  végrehajtó
  rendelkezései
  hatálya alá tartozik. A tagállamok e rendelet helyes alkalmazásának érdekében azonban a 95/46/EK irányelv 10. cikkében, 11. cikke (1) bekezdésében, 12. cikkében és 21. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét
  korlátozó jogi intézkedéseket fogadhatnak el
  az irányelv 13. cikkének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 5 a bekezdés (új)

(5a)
     
  A 95/46/EK irányelvben és a 45/2001/EK rendeletben hivatkozott személyes adatok lehívása esetén a tagállamok és a Bizottság az érintett személyek tekintetében biztosítják az átláthatóságra és a tájékoztatásra vonatkozó követelmények tiszteletben tartását.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| ca) | biztosítsák a kicserélt adatok lehető legjobb minőségét, adott esetben a legmagasabb fokú átláthatósággal. |
| --- | --- |

ca)

biztosítsák a kicserélt adatok lehető legjobb minőségét, adott esetben a legmagasabb fokú átláthatósággal.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot azokról az esetekről, amelyek során egy másik tagállam megtagadta a kérelmező tagállam tájékoztatását vagy megakadályozta, hogy a kérelmező tagállam a megfelelően kért közigazgatási vizsgálatot elvégezze. A tagállam, amelyhez a kérelmet intézték, tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy milyen indokkal tagadta meg a kért tájékoztatást vagy a vizsgálatok megindítását. A Bizottság értékeli az említett tájékoztatást és megfelelő ajánlásokat fogalmaz meg. Ezen ajánlásokat meg kell küldeni az Európai Parlament és a Tanács részére.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Amennyiben a (2) bekezdésben megállapított eljárás szerint elfogadott intézkedések személyes adatok feldolgozására hivatkoznak vagy azt igénylik, konzultációt kell folytatni az európai adatvédelmi biztossal.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

(2)  

  HL C 295. E, 2009.12.4., 13. o.

(3)  

  HL C 21. E, 2010.1.28., 3. o.

(4)  

  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/156

---

2010. május 5., szerdaA számlázási szabályok tekintetében közös hozzáadottérték-adó rendszer *

P7_TA(2010)0092

Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottérték-adó rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázási szabályok tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

2011/C 81 E/27

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0021),

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0078/2009),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0065/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy konzultáljon ismét a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy konzultáljon ismét a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  4 preambulumbekezdés |
| (4) | Azon kkv-k megsegítése érdekében, amelyek számára nehézséget jelent a héa illetékes hatóságnak való megfizetése azt megelőzően, hogy megrendelőiktől megkapták volna a szolgáltatás ellenértékét, a
  tagállamok számára célszerű megadni azt
  a
  lehetőséget, hogy a
  héa
  elszámolását
  a pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer keretében
  engedélyezzék
  , ami lehetővé tenné a szolgáltató számára, hogy a héát akkor fizesse meg, amikor már megkapta a szolgáltatás ellenértékét, és ami alapján az adólevonási joga a szolgáltatás kifizetésekor keletkezik. Célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára olyan opcionális pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer bevezetését, amely nem hat ki hátrányosan a héa-bevételükkel kapcsolatos pénzforgalomra. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 preambulumbekezdés

(4)

Azon kkv-k megsegítése érdekében, amelyek számára nehézséget jelent a héa illetékes hatóságnak való megfizetése azt megelőzően, hogy megrendelőiktől megkapták volna a szolgáltatás ellenértékét, a
  tagállamok számára célszerű megadni azt
  a
  lehetőséget, hogy a
  héa
  elszámolását
  a pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer keretében
  engedélyezzék
  , ami lehetővé tenné a szolgáltató számára, hogy a héát akkor fizesse meg, amikor már megkapta a szolgáltatás ellenértékét, és ami alapján az adólevonási joga a szolgáltatás kifizetésekor keletkezik. Célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára olyan opcionális pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer bevezetését, amely nem hat ki hátrányosan a héa-bevételükkel kapcsolatos pénzforgalomra.

| (4) | Azon kkv-k megsegítése érdekében, amelyek számára nehézséget jelent a héa illetékes hatóságnak való megfizetése azt megelőzően, hogy megrendelőiktől megkapták volna a szolgáltatás ellenértékét, a
  tagállamoknak engedélyezniük kell
  a héának a pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer keretében
  való elszámolását
  , ami lehetővé tenné a szolgáltató számára, hogy a héát akkor fizesse meg, amikor már megkapta a szolgáltatás ellenértékét, és ami alapján az adólevonási joga a szolgáltatás kifizetésekor keletkezik. Célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára olyan opcionális pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer bevezetését, amely nem hat ki hátrányosan a héa-bevételükkel kapcsolatos pénzforgalomra. |
| --- | --- |

(4)

Azon kkv-k megsegítése érdekében, amelyek számára nehézséget jelent a héa illetékes hatóságnak való megfizetése azt megelőzően, hogy megrendelőiktől megkapták volna a szolgáltatás ellenértékét, a
  tagállamoknak engedélyezniük kell
  a héának a pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer keretében
  való elszámolását
  , ami lehetővé tenné a szolgáltató számára, hogy a héát akkor fizesse meg, amikor már megkapta a szolgáltatás ellenértékét, és ami alapján az adólevonási joga a szolgáltatás kifizetésekor keletkezik. Célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára olyan opcionális pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer bevezetését, amely nem hat ki hátrányosan a héa-bevételükkel kapcsolatos pénzforgalomra.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 7 a pont (új)

2006/112/EK irányelv

91 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| (7a) | A 91. cikk (2) bekezdése az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok elfogadják az Európai Központi Bank által az adófizetési kötelezettség keletkezésének napján közzétett átváltási árfolyamot, vagy - ha aznap nem tesznek közzé átváltási árfolyamot - az adófizetési kötelezettség keletkezését megelőző napon közzétett árfolyamot. Amennyiben egyik pénznem sem az euró, az átváltási árfolyamot az említett pénznemek és az euró közötti átváltási árfolyam alapján kell kiszámítani.” |
| --- | --- |

(7a)

A 91. cikk (2) bekezdése az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok elfogadják az Európai Központi Bank által az adófizetési kötelezettség keletkezésének napján közzétett átváltási árfolyamot, vagy - ha aznap nem tesznek közzé átváltási árfolyamot - az adófizetési kötelezettség keletkezését megelőző napon közzétett árfolyamot. Amennyiben egyik pénznem sem az euró, az átváltási árfolyamot az említett pénznemek és az euró közötti átváltási árfolyam alapján kell kiszámítani.”

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 8 pont

2006/112/EK irányelv

167a cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

2.   Egy választható rendszer keretében a
  tagállamok előírhatják
  , hogy az adóalany az alábbi feltételek teljesülése esetén a levonás jogának érvényesítését addig az időpontig halasztja, amikor a héa az értékesítő vagy szolgáltató részére megfizetésre kerül:

2.   Egy választható rendszer keretében a
  tagállamoknak elő kell írniuk
  , hogy az adóalany az alábbi feltételek teljesülése esetén a levonás jogának érvényesítését addig az időpontig halasztja, amikor a héa az értékesítő vagy szolgáltató részére megfizetésre kerül:

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 9 pont – c alpont

2006/112/EK irányelv

178 cikk – f pont

| c) | Az f) pont helyébe a következő szöveg lép:










  „f) | amennyiben a 194–197. cikk és a 199. cikk értelmében megrendelőként héa-fizetésre kötelezett, a XI. cím 3. fejezete 3–6. szakaszának megfelelően kiállított számlával kell rendelkeznie, és meg kell felelnie az egyes tagállamok által előírt alaki követelményeknek.” |
| --- | --- | --- |

c)

Az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

amennyiben a 194–197. cikk és a 199. cikk értelmében megrendelőként héa-fizetésre kötelezett, a XI. cím 3. fejezete 3–6. szakaszának megfelelően kiállított számlával kell rendelkeznie, és meg kell felelnie az egyes tagállamok által előírt alaki követelményeknek.”

törölve

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 14 pont

2006/112/EK irányelv

219a cikk

1.   
  A számlakibocsátást
  annak a tagállamnak
  az előírásai szerint
  kell
  végezni, amelyik a szolgáltatás során alkalmazott héa-azonosítószámot az adóalany részére kiadta
  .

1.   
  A számla kibocsátására
  annak a tagállamnak
  a szabályait
  kell
  alkalmazni, ahol a héa-fizetési kötelezettség keletkezik
  .

Ilyen szám hiányában
  annak a tagállamnak a szabályai alkalmazandók, amelyikben a szolgáltató letelepedett, vagy a szolgáltatás végzéséhez állandó telephellyel rendelkezik, vagy ezek hiányában állandó lakcímmel rendelkezik, vagy általában tartózkodik
  , vagy amelyikben héa-alanyként nyilvántartásba vették
  .

Amennyiben az Unióban nem keletkezik héa-fizetési kötelezettség,
  annak a tagállamnak a szabályai alkalmazandók, amelyben a szolgáltató letelepedett, vagy a szolgáltatás végzéséhez állandó telephellyel rendelkezik, vagy ezek hiányában állandó lakcímmel rendelkezik, vagy általában tartózkodik.

Amennyiben az adóköteles termékértékesítésre vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó számlát kibocsátó termékértékesítő vagy szolgáltatásnyújtó nem abban a tagállamban telepedett le, ahol a héát meg kell fizetni, és a héa megfizetésére kötelezett személy a termék vagy a szolgáltatás vevője, a számla kibocsátására annak a tagállamnak a szabályait kell alkalmazni, ahol a termékértékesítő vagy szolgáltatásnyújtó letelepedett, vagy ahol olyan állandó telephelye van, amelyből a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást teljesítik.

Amennyiben a termékértékesítő vagy szolgáltatásnyújtó nem rendelkezik telephellyel az Unióban, a számlák kibocsátására nem alkalmazandók ezen irányelv rendelkezései.

2.   Ha a termék
  beszerzője
  vagy
  a
  szolgáltatás
  megrendelője nem abban a tagállamban telepedett le
  ,
  amelyben a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást végezték,
  és őt terheli a felelősség
  az adó
  megfizetéséért, a számlát annak a tagállamnak az előírásai szerint kell kibocsátani,
  amelyik a termék beszerzése vagy a szolgáltatás megrendelése során alkalmazott héa-azonosítószámot az adóalany részére kiadta
  .

2.   Ha a termék vagy szolgáltatás
  vevője számlát bocsát ki (vevő általi számlakibocsátás)
  , és őt terheli a felelősség
  a héa
  megfizetéséért, a számlát annak a tagállamnak az előírásai szerint kell kibocsátani,
  ahol meg kell fizetni a héát
  .

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 16 pont

2006/112/EK irányelv

220a cikk – 1 bekezdés – a pont

| a) | a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás utáni adóköteles összeg kevesebb, mint
  200 EUR
  ; |
| --- | --- |

a)

a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás utáni adóköteles összeg kevesebb, mint
  200 EUR
  ;

| a) | a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás utáni adóköteles összeg kevesebb, mint
  300 EUR
  ; |
| --- | --- |

a)

a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás utáni adóköteles összeg kevesebb, mint
  300 EUR
  ;

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 17 pont

2006/112/EK irányelv

221 cikk

A tagállamok kötelezhetik az adóalanyt, hogy
  egyszerűsített
  számlát bocsásson ki a 220. cikkben meghatározottaktól eltérő termékértékesítéshez és szolgáltatásnyújtáshoz, ha a szóban forgó termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás a területükön valósul meg.

1.
     
  A tagállamok kötelezhetik az adóalanyt, hogy a 226. vagy 226b. cikk alapján
  számlát bocsásson ki a 220. cikkben meghatározottaktól eltérő termékértékesítéshez és szolgáltatásnyújtáshoz, ha a szóban forgó termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás a területükön valósul meg.

2.
     
  A tagállamok mentesíthetnek adóalanyokat a 220. vagy 220a. cikkben megállapított számlaadási kötelezettség alól olyan termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan, amelyeket a területükön teljesítettek, és amelyek - az előző fázisban megfizetett héa levonásának jogával vagy anélkül - adómentesek.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 17 pont

2006/112/EK irányelv

222 cikk

A számlát legkésőbb az adóztatandó tényállás tényleges megvalósulásának időpontját követő hónap 15. napjáig kell kibocsátani.

A számlát legkésőbb az adóztatandó tényállás tényleges megvalósulásának időpontját követő
  második
  hónap 15. napjáig kell kibocsátani.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 19 pont – a alpont

2006/112/EK irányelv

226 cikk – 4 pont

| 4. | a megrendelőnek a 214. cikkben említett héa-azonosítószáma; |
| --- | --- |

4.

a megrendelőnek a 214. cikkben említett héa-azonosítószáma;

| 4. | a megrendelőnek a 214. cikkben említett héa-azonosítószáma
  , amelynek felhasználásával a megrendelő számára olyan termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást végezték, amelyet illetően a megrendelő héa-fizetésre köteles, vagy számára a 138. cikkben említett termékértesítést végeztek
  ; |
| --- | --- |

4.

a megrendelőnek a 214. cikkben említett héa-azonosítószáma
  , amelynek felhasználásával a megrendelő számára olyan termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást végezték, amelyet illetően a megrendelő héa-fizetésre köteles, vagy számára a 138. cikkben említett termékértesítést végeztek
  ;

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 20 pont

2006/112/EK irányelv

226b cikk

A 220a. és 221. cikk szerint kibocsátott egyszerűsített számlán csak a következő adatokat kell feltüntetni:

1.
     A 220a. és 221. cikk szerint kibocsátott egyszerűsített számlán csak a következő adatokat kell feltüntetni:

| a) | a számla kibocsátásának dátuma; |
| --- | --- |

a)

a számla kibocsátásának dátuma;

| a) | a számla kibocsátásának dátuma; |
| --- | --- |

a)

a számla kibocsátásának dátuma;

| b) | az értékesítést vagy szolgáltatás végző adóalany megnevezése; |
| --- | --- |

b)

az értékesítést vagy szolgáltatás végző adóalany megnevezése;

| b) | az értékesítést vagy szolgáltatás végző adóalany megnevezése
  , az adóalany héa-azonosító számának feltüntetésével
  ; |
| --- | --- |

b)

az értékesítést vagy szolgáltatás végző adóalany megnevezése
  , az adóalany héa-azonosító számának feltüntetésével
  ;

| c) | az értékesített termékek vagy a nyújtott szolgáltatások megnevezése és értéke; |
| --- | --- |

c)

az értékesített termékek vagy a nyújtott szolgáltatások megnevezése és értéke;

| c) | az értékesített termékek vagy a nyújtott szolgáltatások megnevezése és értéke; |
| --- | --- |

c)

az értékesített termékek vagy a nyújtott szolgáltatások megnevezése és értéke;

| d) | a fizetendő vagy jóváírandó héa összege vagy az annak kiszámításához szükséges adatok. |
| --- | --- |

d)

a fizetendő vagy jóváírandó héa összege vagy az annak kiszámításához szükséges adatok.

| d) | a fizetendő vagy jóváírandó héa
  kulcsa és
  összege vagy az annak kiszámításához szükséges adatok; |
| --- | --- |

d)

a fizetendő vagy jóváírandó héa
  kulcsa és
  összege vagy az annak kiszámításához szükséges adatok;

| da) | amennyiben a kibocsátott számla olyan dokumentum vagy üzenet, amely módosítja a 219. cikkben említett eredeti számlát, kifejezett és egyértelmű utalás az említett eredeti számlára. |
| --- | --- |

da)

amennyiben a kibocsátott számla olyan dokumentum vagy üzenet, amely módosítja a 219. cikkben említett eredeti számlát, kifejezett és egyértelmű utalás az említett eredeti számlára.

2.
     
  A tagállamok előírhatják, hogy a 220a. és 221. cikkel összhangban kibocsátott egyszerűsített számláknak az adóalanyok egyes tranzakcióira vagy kategóriáira vonatkozóan az alábbi kiegészítő információkat kell tartalmazniuk:

| a) | az értékesítést vagy szolgáltatás végző adóalany megnevezése, az adott személy nevének és lakcímének feltüntetésével; |
| --- | --- |

a)

az értékesítést vagy szolgáltatás végző adóalany megnevezése, az adott személy nevének és lakcímének feltüntetésével;

| b) | a számlát egyedileg azonosító, egy vagy több számsorból álló sorszám; |
| --- | --- |

b)

a számlát egyedileg azonosító, egy vagy több számsorból álló sorszám;

| c) | a megrendelő megnevezése, a megrendelő héa-azonosító számának, valamint nevének és lakcímének feltüntetésével; |
| --- | --- |

c)

a megrendelő megnevezése, a megrendelő héa-azonosító számának, valamint nevének és lakcímének feltüntetésével;

| d) | amennyiben héa-mentesség áll fenn, vagy amennyiben a megrendelőt terheli héa-fizetési kötelezettség, a 226. és 226a. cikkben előírt részletes adatok. |
| --- | --- |

d)

amennyiben héa-mentesség áll fenn, vagy amennyiben a megrendelőt terheli héa-fizetési kötelezettség, a 226. és 226a. cikkben előírt részletes adatok.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 22 pont

2006/112/EK irányelv

230 cikk

A számlaösszeg bármely pénznemben megadható, feltéve hogy a héa megfizetendő vagy jóváírandó összege a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás végzésének helye szerinti tagállam pénznemében kerül feltüntetésre
  az Európai Központi Bank által az adófizetési kötelezettség keletkezésének napján közzétett vagy – ha aznap nincs közzététel – a megelőző napon közzétett
  átváltási árfolyam alkalmazásával.

A számlaösszeg bármely pénznemben megadható, feltéve hogy a héa megfizetendő vagy jóváírandó összege a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás végzésének helye szerinti tagállam pénznemében kerül feltüntetésre,
  a 91. cikkben említett egyik
  átváltási árfolyam alkalmazásával.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 25 pont

2006/112/EK irányelv

233., 234., 235. és 237. cikkek

| 25. | A 233., 234., 235.
  és 237.
  cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

25.

A 233., 234., 235.
  és 237.
  cikket el kell hagyni.

| 25. | A 233., 234.
  és
  235. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

25.

A 233., 234.
  és
  235. cikket el kell hagyni.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 25 a pont (új)

2006/112/EK irányelv

237 cikk

| 25a. | A 237. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „237. cikk



  2013. december 31-ig minden egyes tagállam értékelő jelentést nyújt be a Bizottságnak az elektronikus számlázás bevezetéséről. A jelentések ismertetik különösen azokat a technikai nehézségeket vagy hiányosságokat, amelyekkel az adóalanyok és az adóhatóságok szembesültek, beleértve az EDI vagy az elektronikus aláírás elektronikus számlán való feltüntetésére vonatkozó követelmény megszüntetésének eredményeként az elektronikus számlázással kapcsolatos tisztességtelen tevékenységek hatásának értékelését is. 2014. július 1-ig, a tagállamok értékelő jelentései alapján a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, megfelelő javaslatokkal együtt.” |
| --- | --- |

25a.

A 237. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„237. cikk

2013. december 31-ig minden egyes tagállam értékelő jelentést nyújt be a Bizottságnak az elektronikus számlázás bevezetéséről. A jelentések ismertetik különösen azokat a technikai nehézségeket vagy hiányosságokat, amelyekkel az adóalanyok és az adóhatóságok szembesültek, beleértve az EDI vagy az elektronikus aláírás elektronikus számlán való feltüntetésére vonatkozó követelmény megszüntetésének eredményeként az elektronikus számlázással kapcsolatos tisztességtelen tevékenységek hatásának értékelését is. 2014. július 1-ig, a tagállamok értékelő jelentései alapján a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, megfelelő javaslatokkal együtt.”

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 29 pont

2006/112/EK irányelv

244 cikk – 3 bekezdés

A számla megőrzésére annak a tagállamnak a szabályai alkalmazandók, amelyikben az adóalany letelepedett, vagy a szolgáltatás végzéséhez állandó telephellyel rendelkezik, vagy ezek hiányában állandó lakcímmel rendelkezik, vagy általában tartózkodik, vagy amelyikben héa-alanyként nyilvántartásba vették.

A számlát ugyanabban a - akár papíralapú, akár elektronikus - formában kell megőrizni, ahogy átvették. Alternatív lehetőségként a papír formátumú számlát elektronikus formátumúvá lehet konvertálni. Egyebekben
  a számla megőrzésére annak a tagállamnak a szabályai alkalmazandók, amelyben az adóalany letelepedett, vagy a szolgáltatás végzéséhez állandó telephellyel rendelkezik, vagy ilyen telephely hiányában: amelyben állandó lakcímmel rendelkezik, vagy rendszerint tartózkodik, vagy egyébként nyilvántartásba vették héa-alanyként.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 32 pont

2006/112/EK irányelv

247 cikk

Az adóalany gondoskodik a számlák
  hat éven át
  tartó megőrzéséről.

Az adóalany gondoskodik a számlák
  öt


  évig
  tartó megőrzéséről.
  Ez a cikk nem sérti a héán kívüli egyéb területekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, amelyek eltérő kötelező megőrzési időszakokat állapítanak meg az igazoló dokumentumokra vonatkozóan, beleértve a számlákat is.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 34 pont

2006/112/EK irányelv

248a cikk

| 34. | A XI. cím 3. fejezetének 4. szakasza a következő 248a. cikkel egészül ki:



  „248a. cikk



  Az a tagállam, amelyben az adót meg kell fizetni, előírhatja, hogy bizonyos számlákat ellenőrzési célból fordítsanak le a szóban forgó tagállam hivatalos nyelvére vagy nyelveire.” |
| --- | --- |

34.

A XI. cím 3. fejezetének 4. szakasza a következő 248a. cikkel egészül ki:

„248a. cikk

Az a tagállam, amelyben az adót meg kell fizetni, előírhatja, hogy bizonyos számlákat ellenőrzési célból fordítsanak le a szóban forgó tagállam hivatalos nyelvére vagy nyelveire.”

törölve

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 36 a pont (új)

2006/112/EK irányelv

XIV cím – 4a fejezet (új)

| 36a. | A szöveg a 401. cikk után a következő fejezettel egészül ki:




  „4a. fejezet




  E-igazgatás



  401a. cikk



  A héa területén hatékony és megbízható e-igazgatás aktív kialakítása érdekében a Bizottság értékeli a tagállamokban meglévő e-igazgatási intézkedéseket és eszközöket, és a szóban forgó területen ösztönzi a jól bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét. Ezenkívül a Bizottság felhasználja az 1482/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) által létrehozott, a belső piacon fennálló adózási rendszerek működésének javítását célzó közösségi programot (Fiscalis 2013), egyéb olyan meglévő uniós finanszírozással együtt, mint a strukturális alapok, hogy technikai támogatást nyújtson azon tagállamoknak, amelyek leginkább rászorulnak e-igazgatásuk modernizálására, az Unióra kiterjedő főbb információs technológiai rendszerekhez való hozzáférés és azok használata révén. |
| --- | --- |

36a.

A szöveg a 401. cikk után a következő fejezettel egészül ki:

„4a. fejezet

E-igazgatás

401a. cikk

A héa területén hatékony és megbízható e-igazgatás aktív kialakítása érdekében a Bizottság értékeli a tagállamokban meglévő e-igazgatási intézkedéseket és eszközöket, és a szóban forgó területen ösztönzi a jól bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét. Ezenkívül a Bizottság felhasználja az 1482/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) által létrehozott, a belső piacon fennálló adózási rendszerek működésének javítását célzó közösségi programot (Fiscalis 2013), egyéb olyan meglévő uniós finanszírozással együtt, mint a strukturális alapok, hogy technikai támogatást nyújtson azon tagállamoknak, amelyek leginkább rászorulnak e-igazgatásuk modernizálására, az Unióra kiterjedő főbb információs technológiai rendszerekhez való hozzáférés és azok használata révén.

---

(1)  

  HL L 330., 2007.12.15., 1. o”.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/162

---

2010. május 5., szerdaHordozható nyomástartó berendezések ***I

P7_TA(2010)0122

Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hordozható nyomástartó berendezésekről (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

2011/C 81 E/28

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0482),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0161/2009),

tekintettel az Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az EU működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 91. cikkére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. február 17-i véleményére,

a Régiók Bizottságával történt konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0101/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | tudomásul veszi az ezen jogalkotási állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az ezen jogalkotási állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatot;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2010. május 5., szerdaP7_TC1-COD(2009)0131

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a szállítható nyomástartó berendezésekről és a 76/767/EGK, 84/525/EGK, 84/526/EGK, 84/527/EGK és a 1999/36/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/35/EU irányelv.)

2010. május 5., szerdaMELLÉKLET

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy ezen rendelet rendelkezései nem befolyásolják az intézményeknek az EUMSz 290. cikke alkalmazásával kapcsolatos jövőbeli álláspontjait, sem pedig az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/164

---

2010. május 5., szerdaLégi közlekedési biztonsági díjak ***I

P7_TA(2010)0123

Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD))

2011/C 81 E/29

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0217),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0038/2009),

tekintettel a Bizottságnak „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. november 5-i véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságával folytatott konzultációra,

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0035/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

2010. május 5., szerdaP7_TC1-COD(2009)0063

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az európai repülőterek légiközlekedés-védelmének biztosítása alapvetően állami feladat. ▐ Egységes keretre van ▐ szükség a légiközlekedés-védelmi díjak alapvető összetevőinek és meghatározásuk módjának szabályozásához, mivel annak hiányában a
  díjakat megállapító szervek
  és a repülőtér használói közötti kapcsolatot szabályozó alapkövetelmények teljesítése nem biztosított. |
| --- | --- |

(1)

Az európai repülőterek légiközlekedés-védelmének biztosítása alapvetően állami feladat. ▐ Egységes keretre van ▐ szükség a légiközlekedés-védelmi díjak alapvető összetevőinek és meghatározásuk módjának szabályozásához, mivel annak hiányában a
  díjakat megállapító szervek
  és a repülőtér használói közötti kapcsolatot szabályozó alapkövetelmények teljesítése nem biztosított.

| (2) | A léginavigációs szolgáltatások tekintetében a díjak beszedésének, valamint a földi kiszolgálásnak a kérdésével a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2006. december 6-i 1794/2006/EK bizottsági rendelet (3) és a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i 96/67/EK tanácsi irányelv (4) már foglalkozott. |
| --- | --- |

(2)

A léginavigációs szolgáltatások tekintetében a díjak beszedésének, valamint a földi kiszolgálásnak a kérdésével a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2006. december 6-i 1794/2006/EK bizottsági rendelet (3) és a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i 96/67/EK tanácsi irányelv (4) már foglalkozott.

| (3) | A repülőtér használói számára alapvető fontosságú, hogy rendszeres tájékoztatást kapjanak a
  díjakat megállapító vagy alkalmazó szervtől
  a légiközlekedés-védelmi díjak kiszámítási módjáról és alapjáról.
  A repülőtér használói
  ezen információk birtokában alkothatnak képet a
  – például a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) és annak végrehajtási szabályaiban említett –
  légiközlekedés-védelmi költségekről és a kapcsolódó beruházások hatékonyságáról,
  valamint a hatóságok részéről védelmi célokra előirányzott támogatásokról. Ahhoz, hogy a díjakat megállapító vagy alkalmazó illetékes szerv
  megfelelően
  felmérhesse
  , hogy a jövőben milyen jellegű beruházásokra lesz szükség,
  arra kell kötelezni
  a repülőtér
  használóit
  , hogy
  időközönként
  megosszák
  az illetékes szervvel
  a működési előrejelzéseiket, fejlesztési terveiket,
  valamint
  különleges igényeiket és kívánságaikat. |
| --- | --- |

(3)

A repülőtér használói számára alapvető fontosságú, hogy rendszeres tájékoztatást kapjanak a
  díjakat megállapító vagy alkalmazó szervtől
  a légiközlekedés-védelmi díjak kiszámítási módjáról és alapjáról.
  A repülőtér használói
  ezen információk birtokában alkothatnak képet a
  – például a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) és annak végrehajtási szabályaiban említett –
  légiközlekedés-védelmi költségekről és a kapcsolódó beruházások hatékonyságáról,
  valamint a hatóságok részéről védelmi célokra előirányzott támogatásokról. Ahhoz, hogy a díjakat megállapító vagy alkalmazó illetékes szerv
  megfelelően
  felmérhesse
  , hogy a jövőben milyen jellegű beruházásokra lesz szükség,
  arra kell kötelezni
  a repülőtér
  használóit
  , hogy
  időközönként
  megosszák
  az illetékes szervvel
  a működési előrejelzéseiket, fejlesztési terveiket,
  valamint
  különleges igényeiket és kívánságaikat.

| (4) | Mivel az Unión belül több különböző módszer létezik a védelmi költségeket fedező díjak
  finanszírozására vagy
  kiszámítására és kivetésére, indokolt egységesíteni a védelmi díjak kiszabásának alapját azokon az uniós repülőtereken, ahol a védelmi költségek a légiközlekedés-védelmi illetékben jelennek meg. Ezeken a repülőtereken az illetéknek a védelmi költségekhez kell kapcsolódnia, számításba véve e költségek bárminemű közfinanszírozását is
  bármely haszon elkerülése, valamint az érintett repülőtereken nyújtandó fenntartható és költséghatékony biztonsági szolgáltatások és létesítmények biztosítása érdekében
  . |
| --- | --- |

(4)

Mivel az Unión belül több különböző módszer létezik a védelmi költségeket fedező díjak
  finanszírozására vagy
  kiszámítására és kivetésére, indokolt egységesíteni a védelmi díjak kiszabásának alapját azokon az uniós repülőtereken, ahol a védelmi költségek a légiközlekedés-védelmi illetékben jelennek meg. Ezeken a repülőtereken az illetéknek a védelmi költségekhez kell kapcsolódnia, számításba véve e költségek bárminemű közfinanszírozását is
  bármely haszon elkerülése, valamint az érintett repülőtereken nyújtandó fenntartható és költséghatékony biztonsági szolgáltatások és létesítmények biztosítása érdekében
  .

| (5) | A nemzeti légiközlekedés-védelmi intézkedések
  használatát illetően
  jóval magasabb fokú átláthatóságot szükséges biztosítani, mint amilyet a 300/2008/EK rendelettel összhangban megállapított közös alapkövetelmények előírnak. |
| --- | --- |

(5)

A nemzeti légiközlekedés-védelmi intézkedések
  használatát illetően
  jóval magasabb fokú átláthatóságot szükséges biztosítani, mint amilyet a 300/2008/EK rendelettel összhangban megállapított közös alapkövetelmények előírnak.

| (6) | Minden
  olyan
  tagállamban,
  ahol a repülőtereken légiközlekedés-védelmi díjat számítanak fel,
  független felügyeleti
  hatóságnak kell biztosítania ezen
  irányelv megfelelő és hatékony
  alkalmazását.
  A hatóságnak rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges minden erőforrással a személyi állomány, a szakértelem és a pénzügyi eszközök tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Minden
  olyan
  tagállamban,
  ahol a repülőtereken légiközlekedés-védelmi díjat számítanak fel,
  független felügyeleti
  hatóságnak kell biztosítania ezen
  irányelv megfelelő és hatékony
  alkalmazását.
  A hatóságnak rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges minden erőforrással a személyi állomány, a szakértelem és a pénzügyi eszközök tekintetében.

| (7) | A tagállamok részére lehetővé kell tenni, hogy egy adott repülőtér-hálózatra vagy a repülőterek egyéb csoportjára vonatkozóan – beleértve az ugyanazon várost vagy agglomerációt kiszolgáló repülőtereket – közös díjszabási rendszert alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok részére lehetővé kell tenni, hogy egy adott repülőtér-hálózatra vagy a repülőterek egyéb csoportjára vonatkozóan – beleértve az ugyanazon várost vagy agglomerációt kiszolgáló repülőtereket – közös díjszabási rendszert alkalmazzanak.

| (8) | A légiközlekedés-védelmi díjak költségarányosságára vonatkozó számítások során objektív kritériumokat kell alapul venni, így például a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) vonatkozó dokumentumaiban meghatározott kritériumokat, amelyek az utasok számának vagy a repülőgép maximális felszállósúlyának vagy e két tényező kombinációjának használatát ajánlják. |
| --- | --- |

(8)

A légiközlekedés-védelmi díjak költségarányosságára vonatkozó számítások során objektív kritériumokat kell alapul venni, így például a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) vonatkozó dokumentumaiban meghatározott kritériumokat, amelyek az utasok számának vagy a repülőgép maximális felszállósúlyának vagy e két tényező kombinációjának használatát ajánlják.

| (9) | Mivel a tervezett intézkedés célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert nemzeti szinten nem állítható fel egységes légiközlekedés-védelmi rendszer az egész Unióban, és ezért az intézkedés léptéke és hatásai miatt ezen célok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(9)

Mivel a tervezett intézkedés célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert nemzeti szinten nem állítható fel egységes légiközlekedés-védelmi rendszer az egész Unióban, és ezért az intézkedés léptéke és hatásai miatt ezen célok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

(1)   Ezen irányelv közös alapelveket határoz meg az uniós repülőterek légiközlekedés-védelmi díjainak kivetésére vonatkozóan.

(2)   Az irányelv valamennyi olyan repülőtérre alkalmazandó, amely a Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területen található
  és a kereskedelmi forgalom számára nyitott
  .

Ez az irányelv nem alkalmazandó sem az 1794/2006/EK rendelet szerint az útvonalszolgálatért és a terminál léginavigációs szolgáltatásaiért járó díjazásra, sem pedig a 96/67/EK irányelv mellékletében említett földi kiszolgálásért járó díjazásra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   „repülőtér”: minden olyan földterület, amelyet kifejezetten repülőgépek leszállásához, felszállásához és manőverezéséhez alakítottak ki, beleértve azon kapcsolódó létesítményeket, amelyekre a fenti műveleteknél a repülőgépek forgalma és kiszolgálása során szükség lehet, valamint a kereskedelmi légi közlekedés kiszolgálásához szükséges létesítményeket is;

b)   „repülőtér-üzembentartó”: az a szervezet, amelynek önálló vagy más tevékenységekkel együtt végzett feladata a nemzeti jogszabályok és szabályzatok értelmében a repülőtéri infrastruktúra igazgatása és kezelése, valamint egy adott repülőtéren a műveletekben részt vevők tevékenységének összehangolása és ellenőrzése;

c)
     „repülőtér-hálózat”:

d)
     „illetékes szerv”:

e)   „a repülőtér használója”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely utasokat, postai küldeményeket és/vagy árut szállít légi úton egy adott repülőtérről, illetve egy adott repülőtérre;

f)   „légiközlekedés-védelmi díj”: kifejezetten a polgári légi közlekedést érintő jogellenes cselekmények elleni védelmi intézkedések
  költségeinek
  fedezetére szolgáló illeték,
  amelyet valamely testület, repülőtér vagy repülőtér-használó szed be különböző formákban.A légi közlekedés védelmének ezen költségeihez tartozhatnak a 300/2008/EK rendelet alkalmazásának biztosítása vagy a kapcsolódó szabályozási és felügyeleti intézkedések kapcsán a megfelelő hatóság által viselt költségek is;

g)
     „a légi közlekedés védelme”:

3. cikk

A megkülönböztetés tilalma

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a légiközlekedés-védelmi díjszabás ne tegyen különbséget se a repülőtér-használók, se a légi utasok között.

4. cikk

Repülőtér-hálózat

A tagállamok a repülőtér-hálózatok illetékes szervei számára engedélyezhetik olyan egységes és átlátható légiközlekedés-védelmi díjszabási rendszer bevezetését, amely a repülőtér-hálózat egészére kiterjed.

5. cikk

Egységes díjszabási rendszer

A tagállamok a Bizottság tájékoztatását követően és az uniós joggal összhangban az ugyanazon várost vagy agglomerációt kiszolgáló repülőterek illetékes szerve számára engedélyezhetik egységes és átlátható díjszabási rendszer alkalmazását, feltéve hogy minden egyes repülőtér teljes mértékben megfelel az átláthatóságra vonatkozóan, a 7. cikkben megállapított követelményeknek.

6. cikk

Konzultáció
  és megoldáskeresés

(1)   A tagállamok feladata biztosítani, hogy
  az illetékes szerv
  a repülőtér légiközlekedés-védelmi szolgáltatásainak költségeivel kapcsolatban minden szükséges információt megkapjon.

(2)   A tagállamok
  kötelező eljárás keretében biztosítják
  , hogy
  az illetékes szerv
  és a repülőtér használói
  vagy a repülőtér használóinak képviselői vagy szövetségei
  rendszeresen egyeztessenek egymással a légiközlekedés-védelmi díjszabás
  rendszereiről
  és a díjak mértékéről.
  E konzultációt évente legalább egyszer megtartják, kivéve ha erről a legutóbbi konzultáció alkalmával eltérően állapodnak meg.Amennyiben az illetékes szerv és a repülőtér használói között többéves megállapodás van hatályban, a konzultációkra az ilyen megállapodásban előírtak szerint kerül sor. A tagállamok fenntartják a jogot, hogy gyakoribb konzultációt kérjenek.

(3)   Amennyiben
  az illetékes szerv
  módosítani kívánja a légiközlekedés-védelmi díjszabás rendszerét vagy mértékét, legalább négy hónappal a változtatások hatályba lépése előtt köteles azok indokolását is tartalmazó javaslatot terjeszteni a repülőtér használói
  vagy azok képviselői vagy társulásai
  elé.
  Az illetékes szerv egyeztet
  a
  javasolt változtatásokról
  a repülőtér használóival, és álláspontjuk figyelembevételével hozza meg döntését.

(4)   
  Az illetékes szerv
  legalább 2 hónappal a változtatások hatályba lépése előtt nyilvánosságra hozza döntését. Ha
  az illetékes szerv
  nem tud megállapodásra jutni a repülőtér használóival a tervezett változtatásokról, a repülőtér-használók véleményének figyelembevételével meg kell indokolnia döntését.

(5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben nézeteltérés merül fel az illetékes szerv légiközlekedés-védelmi díjakra vonatkozó döntésével kapcsolatban, bármely fél kérheti a 10. cikkben említett független felügyeleti hatóság beavatkozását, amely megvizsgálja a díjrendszert vagy a légiközlekedés-védelmi díjak szintjét érintő módosítások indoklását.

(6)
     
  A tagállamok határozhatnak úgy, hogy nem alkalmazzák az (5) bekezdést azon légiközlekedés-védelmi díjszint- vagy díjszerkezet-módosításokkal kapcsolatban, amelyek esetében:

| a) | a nemzeti jogszabályok szerint kötelező eljárás vonatkozik a légiközlekedés-védelmi díjak vagy maximális szintjük független felügyeleti hatóság általi meghatározására vagy jóváhagyására; vagy |
| --- | --- |

a)

a nemzeti jogszabályok szerint kötelező eljárás vonatkozik a légiközlekedés-védelmi díjak vagy maximális szintjük független felügyeleti hatóság általi meghatározására vagy jóváhagyására; vagy

| b) | a nemzeti jogszabályok szerint kötelező eljárás vonatkozik arra, hogy a független felügyeleti hatóság rendszeresen vagy az érdekelt felek általi felkérésre megvizsgálja, hogy az ilyen repülőterek hatékony versenynek vannak-e kitéve. Amennyiben egy ilyen vizsgálat alapján a helyzet a hatékony verseny hiányát igazolja, a tagállam úgy határoz, hogy a légiközlekedés-védelmi díjakat vagy maximális szintjüket a független felügyeleti hatóság határozza meg vagy hagyja jóvá. Ez a határozat addig alkalmazandó, ameddig az e hatóság által végzett vizsgálat alapján szükséges. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jogszabályok szerint kötelező eljárás vonatkozik arra, hogy a független felügyeleti hatóság rendszeresen vagy az érdekelt felek általi felkérésre megvizsgálja, hogy az ilyen repülőterek hatékony versenynek vannak-e kitéve. Amennyiben egy ilyen vizsgálat alapján a helyzet a hatékony verseny hiányát igazolja, a tagállam úgy határoz, hogy a légiközlekedés-védelmi díjakat vagy maximális szintjüket a független felügyeleti hatóság határozza meg vagy hagyja jóvá. Ez a határozat addig alkalmazandó, ameddig az e hatóság által végzett vizsgálat alapján szükséges.

A tagállamok által az e bekezdés céljaira alkalmazott eljárásoknak, feltételeknek és kritériumoknak relevánsnak, objektívnek, megkülönböztetésmentesnek és átláthatónak kell lenniük.

7. cikk

Átláthatóság

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  minden esetben, amikor
  a
  6. cikk (2) bekezdésében említett konzultációra kerül sor, az illetékes szerv
  tájékoztassa a repülőtér használóit
  vagy
  azok képviselőit vagy szövetségeit azokról az elemekről, amelyek alapján
  az egyes repülőtereken
  felszámított összes légiközlekedés-védelmi díj
  szerkezetét és
  mértékét meghatározzák. A tájékoztatásnak legalább a következőkre ki kell terjednie:

| a) | a felszámított légiközlekedés-védelmi díjakért cserébe nyújtott különböző szolgáltatások és infrastruktúra jegyzéke; |
| --- | --- |

a)

a felszámított légiközlekedés-védelmi díjakért cserébe nyújtott különböző szolgáltatások és infrastruktúra jegyzéke;

| b) | a díjak kiszámításának módja; |
| --- | --- |

b)

a díjak kiszámításának módja;

| c) | az átfogó költségszerkezet azon létesítmények és szolgáltatások tekintetében, amelyekre a légiközlekedés-védelmi díjak vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

az átfogó költségszerkezet azon létesítmények és szolgáltatások tekintetében, amelyekre a légiközlekedés-védelmi díjak vonatkoznak;

| d) | a ▐ légiközlekedés-védelmi
  díjakból befolyt
  bevétel és
  az általuk fedezett szolgáltatások összköltsége
  ; |
| --- | --- |

d)

a ▐ légiközlekedés-védelmi
  díjakból befolyt
  bevétel és
  az általuk fedezett szolgáltatások összköltsége
  ;

| e) | a díjkivetésre jogosító szolgáltatások elvégzéséhez szükséges munkaerő összlétszáma; |
| --- | --- |

e)

a díjkivetésre jogosító szolgáltatások elvégzéséhez szükséges munkaerő összlétszáma;

| f) | azon létesítmények és szolgáltatások állami hatóságok általi finanszírozása, amelyekre a légiközlekedés-védelmi díjak vonatkoznak; |
| --- | --- |

f)

azon létesítmények és szolgáltatások állami hatóságok általi finanszírozása, amelyekre a légiközlekedés-védelmi díjak vonatkoznak;

| g) | a díjak mértékében tervezett esetleges változások előrejelzése,
  figyelembe véve a javasolt beruházásokat, a forgalomnövekedést és a biztonsági fenyegetések megnövekedett szintjét
  ; |
| --- | --- |

g)

a díjak mértékében tervezett esetleges változások előrejelzése,
  figyelembe véve a javasolt beruházásokat, a forgalomnövekedést és a biztonsági fenyegetések megnövekedett szintjét
  ;

| h) | bármely olyan tervezett beruházás, amely jelentősen befolyásolhatja a biztonsági díjak szintjét. |
| --- | --- |

h)

bármely olyan tervezett beruházás, amely jelentősen befolyásolhatja a biztonsági díjak szintjét.

(2)   A tagállamok feladata biztosítani, hogy a repülőtér használói a 6. cikknek megfelelően minden konzultáció előtt tájékoztassák
  az illetékes szervet,
  különösen a következőkről:

| a) | forgalmi előrejelzések; |
| --- | --- |

a)

forgalmi előrejelzések;

| b) | flottahasználattal és -összetétellel kapcsolatos előrejelzések; |
| --- | --- |

b)

flottahasználattal és -összetétellel kapcsolatos előrejelzések;

| c) | fejlesztési tervek az adott repülőtéren; |
| --- | --- |

c)

fejlesztési tervek az adott repülőtéren;

| d) | igények az adott repülőtéren; |
| --- | --- |

d)

igények az adott repülőtéren;

| e) | a repülőtér használói által a repülőtérről induló utasokra kivetett légiközlekedés-védelmi díj összege, és tájékoztatás a fenti díjak meghatározásának alapjául szolgáló összetevőkről, az (1) bekezdés a)–h) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

e)

a repülőtér használói által a repülőtérről induló utasokra kivetett légiközlekedés-védelmi díj összege, és tájékoztatás a fenti díjak meghatározásának alapjául szolgáló összetevőkről, az (1) bekezdés a)–h) pontjával összhangban.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes testület és a repülőtér használói által kivetett légiközlekedés-védelmi díjak összegére vonatkozó információ a nyilvánosság számára hozzáférhető legyen.

(4)
     
  Az e cikk alapján átnyújtott információk a nemzeti jogra is figyelemmel bizalmas vagy gazdaságilag különleges információknak minősülnek, és ennek megfelelően kezelendők. Az értéktőzsdén jegyzett repülőtér-irányító szervezetek esetében különösen be kell tartani az értéktőzsdére vonatkozó előírásokat.

8. cikk

Szigorúbb intézkedések

(1)   A ▐ 300/2008/EK rendelet 6. cikkének
  megfelelő szigorúbb intézkedések végrehajtásának kiegészítő költségeit a tagállamok állják
  .

▐

(2)
     
  A Bizottság hatásvizsgálatban felméri a légiközlekedés-védelmi díjak mértékének hatásait, mielőtt a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően intézkedéseket fogad el. A Bizottság konzultációt folytat a 300/2008/EK rendelet 17. cikke értelmében létrejött érdekelt felek tanácsadó csoportjával e hatásvizsgálat eredményeiről.

9. cikk

A légiközlekedés-védelmi díjak költségarányossága

A légiközlekedés-védelmi díjak kizárólag a védelemmel összefüggésben felmerülő költségek fedezésére fordíthatók. E költségek meghatározásához az egyes tagállamokban általánosan elfogadott számviteli és értékelési elvek szolgálnak alapul.
  A légiközlekedés-védelmi díjakból származó teljes bevétel nem haladja meg az adott repülőtér, repülőtér-hálózat vagy repülőtércsoport teljes légiközlekedés-védelmi költségeit.

A tagállamok ugyanakkor kötelesek külön könyvelni a következőket:

| — | a védelmi műveletekre szánt létesítmények és berendezések finanszírozási költségei, számításba véve e létesítmények és berendezések valós értékcsökkenését; |
| --- | --- |

—

a védelmi műveletekre szánt létesítmények és berendezések finanszírozási költségei, számításba véve e létesítmények és berendezések valós értékcsökkenését;

| — | a biztonsági fenyegetettség nemzeti és/vagy nemzetközi szintje; |
| --- | --- |

—

a biztonsági fenyegetettség nemzeti és/vagy nemzetközi szintje;

| — | a biztonsági személyzet és a védelmi műveletekre fordított kiadások; |
| --- | --- |

—

a biztonsági személyzet és a védelmi műveletekre fordított kiadások;

| — | a hatóságok részéről védelmi célokra előirányzott támogatások. |
| --- | --- |

—

a hatóságok részéről védelmi célokra előirányzott támogatások.

A légiközlekedés-védelmi díjak kiszámítására szolgáló költségalap nem foglalja magában azokat a költségeket, amelyeket a tagállamok az általánosabb biztonsági funkciók – például az általános rendőri feladatok, a hírszerzés és a nemzetbiztonság – biztosítása kapcsán viselnének.

10. cikk

Független felügyeleti hatóság

(1)   A tagállamok független testületet – nemzeti független felügyeleti hatóságot – jelölnek ki vagy állítanak fel a meghozott intézkedések hiánytalan alkalmazásának biztosítására az ezen irányelvnek való megfelelés érdekében. Az említett hatóság lehet ugyanaz a szerv, mint amelyet valamely tagállam megbízott a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alkalmazásával.

(2)
     
  Ezen irányelv nem akadályozza meg, hogy a független felügyeleti hatóság saját felügyelete és teljes felelőssége mellett, továbbá a nemzeti joggal összhangban ezen irányelv végrehajtását más független felügyeleti hatóságokra delegálja, feltéve, hogy a végrehajtásra ugyanazon előírásoknak megfelelően kerül sor.

(3)   A tagállamok azzal szavatolják a független felügyeleti hatóság függetlenségét, hogy jogilag megkülönböztetik és működésében függetlenítik minden
  illetékes szervtől
  és légi fuvarozótól. Azok a tagállamok, amelyek tulajdonosi vagy felügyeleti jogkörrel rendelkeznek egy repülőtér, repülőtér-üzembentartó vagy légi fuvarozó felett, biztosítják a szabályozási feladatkör tényleges szerkezeti elválasztását a tulajdonosi vagy felügyeleti tevékenységektől. A tagállamok biztosítják, hogy a független felügyeleti hatóság pártatlanul és átlátható módon gyakorolja hatáskörét.

(4)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a független felügyeleti hatóság nevéről és címéről, meghatározott feladatáról és felelősségi köréről, valamint a (3) bekezdésnek való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a légiközlekedés-védelmi díjakkal kapcsolatos esetleges véleményeltérések rendezéséhez megteszik az alábbi lépéseket:

| a) | eljárást dolgoznak ki
  az illetékes szerv
  és a repülőtér használói közötti véleménykülönbségek feloldásához; |
| --- | --- |

a)

eljárást dolgoznak ki
  az illetékes szerv
  és a repülőtér használói közötti véleménykülönbségek feloldásához;

| b) | meghatározzák a független felügyeleti hatóság megkeresésének feltételeit, különös tekintettel azon kérelmek elutasítási szempontjait illetően, amelyeket a hatóság nem tart megalapozottnak vagy dokumentumokkal megfelelően alátámasztottnak; és |
| --- | --- |

b)

meghatározzák a független felügyeleti hatóság megkeresésének feltételeit, különös tekintettel azon kérelmek elutasítási szempontjait illetően, amelyeket a hatóság nem tart megalapozottnak vagy dokumentumokkal megfelelően alátámasztottnak; és

| c) | meghatározzák a véleményeltérések megoldáshoz vezető kezelésének kritériumait. |
| --- | --- |

c)

meghatározzák a véleményeltérések megoldáshoz vezető kezelésének kritériumait.

Ezeknek az eljárásoknak, feltételeknek és kritériumoknak megkülönböztetés-menteseknek, átláthatóknak és objektíveknek kell lenniük.

(6)   A független felügyeleti hatóság éves jelentésben számol be tevékenységéről.

(7)
     
  Amennyiben nemzeti jogszabályainak megfelelően egy tagállam szabályozási vagy jogalkotási folyamatot alkalmaz a védelmi költségek szerkezetének vagy mértékének nemzeti szinten történő megállapítására és elfogadására, a légiközlekedés-védelmi díjak érvényességének vizsgálatáért felelős nemzeti hatóságok végzik a független felügyeleti hatóságnak az (1)-(6) bekezdésben meghatározott feladatait.

11. cikk

Jelentés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság legkésőbb ...-ig (7) jelentést, illetve adott esetben megfelelő javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv megvalósulását illetően.

(2)   A tagállamok és a Bizottság együttműködnek ezen irányelv alkalmazása során, különösen az (1) bekezdésben említett jelentéshez szükséges információgyűjtés tekintetében.

(3)
     
  A Bizottság legkésőbb ...-ig (8) jelentést nyújt be a légiközlekedés-védelem finanszírozásáról, amelyben megvizsgálja a légiközlekedés-védelmi költségek alakulását és a légiközlekedés-védelem finanszírozásának módszereit.

12. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek
  ... (9) előtt
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon fő rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)
     
  A tagállam nem köteles megfelelni az (1) és (2) bekezdésnek, amennyiben az említett tagállamban egyik repülőtéren sem vetnek ki légiközlekedés-védelmi díjat, valamint a 11. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

14. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 128., 2010.5.18., 142. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2010. május 5-i álláspontja.

2

(3)  HL L 341., 2006.12.7., 3. o.

3

(4)  HL L 272., 1996.10.25., 36. o.

4

(5)  

  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

5

HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

(6)  HL L 70., 2009.3.14., 11. o.

6

(7)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított négy év.

7

(8)  
  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év.

8

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év.

(9)  
  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év.

9

HL: Kérjük, illessze be a dátumot: ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év.

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/172 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/172

---

2010. május 5., szerdaA transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatások (átdolgozás) ***I

P7_TA(2010)0124

Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatáról (átdolgozás) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

2011/C 81 E/30

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0391),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 156. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0111/2009),

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 172. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. november 4-i vélemény véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságával folytatott konzultációra,

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2009. december 11-i levelére,

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0030/2010),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2010. május 5., szerdaP7_TC1-COD(2009)0110

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 661/2010/EU határozat.)

---

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/173

---

2010. május 5., szerdaAz Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések bizonyos követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányítással kapcsolatos bizonyos rendelkezések tekintetében ***I

P7_TA(2010)0125

Az Európai Parlament 2010. május 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

2011/C 81 E/31

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0384),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 161. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0003/2010),

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a „Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményre(COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 177. cikkére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. november 5-i véleményére,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0055/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

2010. május 5., szerdaP7_TC1-COD(2009)0107

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 5-én került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 539/2010/EU rendelet.)

---

2010. május 6., csütörtök

| 15.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 81/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 81/175

---

2010. május 6., csütörtökHatározat a Szerződések felülvizsgálatát szolgáló konvent összehívásának mellőzéséről az Európai Parlament összetételével kapcsolatos átmeneti intézkedések tekintetében ***

P7_TA(2010)0147

Az Európai Parlament 2010. május 6-i határozata a Szerződéseknek az Európai Parlament összetételét érintő átmeneti intézkedésekkel kapcsolatos módosítása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslatról (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

2011/C 81 E/32

(Egyetértési eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Parlament elnökéhez intézett 2009. december 18-i levelére az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv módosításáról (17196/2009),

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 48. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében az Európai Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0002/2010),

tekintettel a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvre,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmányra,

tekintettel az Európai Tanács 2008. december 11–12-i, 2009. június 18–19-i és 2009. december 10–11-i üléseinek következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 74a. cikkére és 81. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság ajánlására (A7-0116/2010),

| A. | mivel a 2002. február 22. és 2003. július 18. között ülésező Európai Konvent eredményeképpen elkészült az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés tervezete, amelynek lényegi tartalmát a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés egészében átvette, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2002. február 22. és 2003. július 18. között ülésező Európai Konvent eredményeképpen elkészült az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés tervezete, amelynek lényegi tartalmát a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés egészében átvette,

| B. | mivel 1999. december 17-től2000. október 2-ig Európai Konvent dolgozott az Európai Unió Alapjogi Chartájának megszövegezésén, |
| --- | --- |

B.

mivel 1999. december 17-től2000. október 2-ig Európai Konvent dolgozott az Európai Unió Alapjogi Chartájának megszövegezésén,

| C. | mivel ez a két konvent, amelyek keretében először találkoztak a nemzeti parlamentek, az Európai Parlament, a nemzeti kormányok és a Bizottság képviselői egy közös európai uniós projekt kidolgozása céljából, jelentős előrelépést jelentett az európai szintű döntési mechanizmusok demokratikusabbá és hatékonyabbá tétele felé, |
| --- | --- |

C.

mivel ez a két konvent, amelyek keretében először találkoztak a nemzeti parlamentek, az Európai Parlament, a nemzeti kormányok és a Bizottság képviselői egy közös európai uniós projekt kidolgozása céljából, jelentős előrelépést jelentett az európai szintű döntési mechanizmusok demokratikusabbá és hatékonyabbá tétele felé,

| D. | mivel ugyanakkor ezt a két konventet az Európai Unió jövőjét érintő jelentős kérdések – egyrészt az európai intézményi felépítés reformja, másrészt az európaiak számára közös alapot jelentő elvekről és alapvető jogokról szóló szövegtervezet – megvitatására hívták össze, |
| --- | --- |

D.

mivel ugyanakkor ezt a két konventet az Európai Unió jövőjét érintő jelentős kérdések – egyrészt az európai intézményi felépítés reformja, másrészt az európaiak számára közös alapot jelentő elvekről és alapvető jogokról szóló szövegtervezet – megvitatására hívták össze,

| E. | mivel az Európai Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerint konzultációt folytatott az Európai Parlamenttel a Lisszaboni Szerződéshez csatolt (36.) jegyzőkönyv Európai Parlament összetételét érintő átmeneti rendelkezésekről szóló részének felülvizsgálatáról, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerint konzultációt folytatott az Európai Parlamenttel a Lisszaboni Szerződéshez csatolt (36.) jegyzőkönyv Európai Parlament összetételét érintő átmeneti rendelkezésekről szóló részének felülvizsgálatáról,

| F. | mivel az Európai Tanács javasolta a konvent összehívásának mellőzését és a jegyzőkönyv módosításának a kormányközi konferencia keretében történő elfogadását, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Tanács javasolta a konvent összehívásának mellőzését és a jegyzőkönyv módosításának a kormányközi konferencia keretében történő elfogadását,

| G. | mivel az előzményeket tekintve nem tűnik szükségesnek, hogy konventet hívjanak össze az Európai Unióról szóló szerződésben foglalt, az Európai Parlament összetételét érintő rendelkezések átmeneti jellegű és korlátozott hatályú módosításának engedélyezése céljából, |
| --- | --- |

G.

mivel az előzményeket tekintve nem tűnik szükségesnek, hogy konventet hívjanak össze az Európai Unióról szóló szerződésben foglalt, az Európai Parlament összetételét érintő rendelkezések átmeneti jellegű és korlátozott hatályú módosításának engedélyezése céljából,

| 1. | egyetértését adja az Európai Tanácsnak ahhoz, hogy a (36.) jegyzőkönyvet kormányközi konferencia keretében, konvent összehívása nélkül módosítsák; |
| --- | --- |

1.

egyetértését adja az Európai Tanácsnak ahhoz, hogy a (36.) jegyzőkönyvet kormányközi konferencia keretében, konvent összehívása nélkül módosítsák;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a jelen határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a jelen határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---