# Euroopa Liidu C 69/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.069.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide3. märts 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.069.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 69

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide3. märts 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 069/01 | Komisjoni otsus, 22. veebruar 2011, milles käsitletakse rahastamisotsuse vastuvõtmist 2011. aastaks ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi raames (aastateks 2008–2013) ja kõnealuse programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, toetuse andmise- ja muid kriteeriumeid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2011/C 069/01

Komisjoni otsus, 22. veebruar 2011, milles käsitletakse rahastamisotsuse vastuvõtmist 2011. aastaks ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi raames (aastateks 2008–2013) ja kõnealuse programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, toetuse andmise- ja muid kriteeriumeid (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/1

---

KOMISJONI OTSUS,

22. veebruar 2011,

milles käsitletakse rahastamisotsuse vastuvõtmist 2011. aastaks ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi raames (aastateks 2008–2013) ja kõnealuse programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, toetuse andmise- ja muid kriteeriumeid

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 69/01

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013), (1) ning eriti selle artikli 8 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2) (edaspidi „finantsmäärus”), ning eriti selle artiklit 75,

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (3) (edaspidi „rakenduseeskirjad”), ning eriti selle artiklit 90,

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsust 2004/858/EÜ, millega asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 täitevamet nimega „Rahvatervise Programmi Täitevamet” ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi juhtimiseks, (4) ning eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb Euroopa Liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb Euroopa Liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (2) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 110 ja terviseprogrammi artikli 8 lõikega 1 tuleb vastu võtta terviseprogrammi rakendamise iga-aastane töökava ning programmi meetmete rahastamisega seotud, valiku-, toetuse andmise ja muud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 110 ja terviseprogrammi artikli 8 lõikega 1 tuleb vastu võtta terviseprogrammi rakendamise iga-aastane töökava ning programmi meetmete rahastamisega seotud, valiku-, toetuse andmise ja muud kriteeriumid.

| (3) | Otsuse 2004/858/EÜ artiklite 4 ja 6 kohaselt teeb Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning ta peaks saama selleks vajalikud assigneeringud. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2004/858/EÜ artiklite 4 ja 6 kohaselt teeb Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning ta peaks saama selleks vajalikud assigneeringud.

| (4) | Kuna 2011. aasta töökava on piisavalt üksikasjalik raamistik rakenduseeskirjade artikli 90 lõigete 2 ja 3 tähenduses, on käesolev otsus rahastamisotsus töökavas ette nähtud toetuste, hangete ja muude tegevustega seotud kulutuste jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Kuna 2011. aasta töökava on piisavalt üksikasjalik raamistik rakenduseeskirjade artikli 90 lõigete 2 ja 3 tähenduses, on käesolev otsus rahastamisotsus töökavas ette nähtud toetuste, hangete ja muude tegevustega seotud kulutuste jaoks.

| (5) | Rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punkti c alusel võib toetusi anda ilma projektikonkurssi korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, ning artikli 168 lõike 1 punkti f alusel erilaadsete meetmete jaoks, mida võib rakendada ainult teatud tüüpi organ oma tehnilise pädevuse, kõrge spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste baasil. |
| --- | --- |

(5)

Rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punkti c alusel võib toetusi anda ilma projektikonkurssi korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, ning artikli 168 lõike 1 punkti f alusel erilaadsete meetmete jaoks, mida võib rakendada ainult teatud tüüpi organ oma tehnilise pädevuse, kõrge spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste baasil.

| (6) | Kõnealune otsus on rahastamisotsus ka kaudse tsentraliseeritud juhtimise või ühisjuhtimise raames tehtavate kulutuste jaoks, mis tuleb katta ELi eelarvest. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealune otsus on rahastamisotsus ka kaudse tsentraliseeritud juhtimise või ühisjuhtimise raames tehtavate kulutuste jaoks, mis tuleb katta ELi eelarvest.

| (7) | Finantsmääruse artiklis 56 loetletud elementide olemasolu ja tõhusat toimimist üksuses, mille komisjon on määranud ELi vahendite haldamiseks kaudse tsentraliseeritud juhtimise kaudu, on tõendatud. |
| --- | --- |

(7)

Finantsmääruse artiklis 56 loetletud elementide olemasolu ja tõhusat toimimist üksuses, mille komisjon on määranud ELi vahendite haldamiseks kaudse tsentraliseeritud juhtimise kaudu, on tõendatud.

| (8) | Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist vastavalt finantsmääruse artiklile 83 ja rakenduseeskirjade artikli 106 lõikele 5. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist vastavalt finantsmääruse artiklile 83 ja rakenduseeskirjade artikli 106 lõikele 5.

| (9) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” rakenduseeskirjade artikli 90 lõike 4 tähenduses, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” rakenduseeskirjade artikli 90 lõike 4 tähenduses,

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsuse 1350/2007/EÜ artiklis 10 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsuse 1350/2007/EÜ artiklis 10 osutatud komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga võetakse vastu terviseprogrammi rakendamise 2011. aasta töökava, mis on esitatud I lisas, ja sellega seotud II, III, IV, V, VI ja VIII lisa terviseprogrammi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, toetuse andmise ja muude kriteeriumide kohta. Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 tähenduses.

Artikkel 2

Programmi rakendamiseks käesoleva otsusega ettenähtud toetuse maksimummäär on 49 751 348 eurot, mida rahastatakse järgmisest Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve eelarveridadest:

| — | eelarverida 17 03 06 – „ELi tegevus tervise valdkonnas”: 47 060 000 eurot; |
| --- | --- |

—

eelarverida 17 03 06 – „ELi tegevus tervise valdkonnas”: 47 060 000 eurot;

| — | eelarverida 17 01 04 02 – „Halduskorralduskulud”: 1 400 000 eurot; |
| --- | --- |

—

eelarverida 17 01 04 02 – „Halduskorralduskulud”: 1 400 000 eurot;

ja hinnangulised osamaksud EFTA/EMP riikidest ja Horvaatiast nende osalemise eest terviseprogrammis:

| — | EFTA/EMP riigid: 1 153 348 eurot; |
| --- | --- |

—

EFTA/EMP riigid: 1 153 348 eurot;

| — | Horvaatia: 138 000 eurot. |
| --- | --- |

—

Horvaatia: 138 000 eurot.

See teeb eelarverea 17 03 06 kogusummaks 48 313 028 eurot ning eelarverea 17 01 04 02 kogusummaks 1 438 320 eurot.

Need assigneeringud võivad hõlmata ka hilinenud maksete eest tasumisele kuuluvat viivist kooskõlas finantsmääruse artikliga 83.

Käesoleva otsuse rakendamise eelduseks on, et 2011. aasta eelarve projektis ette nähtud eraldised on eelarves kättesaadavad pärast seda, kui eelarvepäev asutus on 2011. aasta eelarve vastu võtnud.

Artikkel 3

ELi vahendite rakendamisega tegeleva Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti juhtimissüsteem vastab ülesannete delegeerimise tingimustele kaudse tsentraliseeritud juhtimise puhul. Seega võib see üksus tegeleda eelarve täitmisega ülesannete puhul, mis on seotud projektitoetuste, ühismeetmetele antavate toetuste, konverentsitoetuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitavate otsetoetuslepingutega ning osaliselt võib rakendusametile üle kanda ka hankelepingutega tegelemise.

Terviseprogrammi juhtimiseks vajalikud eelarveeraldised delegeeritakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile I lisas esitatud töökavas sätestatud tingimuste ja piirsummade kohaselt.

Tegevustoetus, mis on kirjendatud eelarvereal 17 01 04 30, makstakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile.

Artikkel 4

Eelarve täitmise ülesannete puhul, mis on seotud rahvusvaheliste organisatsioonidele antavate otsetoetusega, tegelevad järgmised rahvusvahelised organisatsioonid: Euroopa Nõukogu, Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO).

Artikkel 5

Konkreetse tegevusega seotud meetmete toetuse summa kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 20 % käesoleva otsusega kehtestatud toetuse ülempiirist, ei käsitata oluliste muudatustena tingimusel, et muudatused ei mõjuta märkimisväärselt töökava olemust ega eesmärke. See võib hõlmata käesoleva otsusega lubatud maksimaalse toetuse tõstmist 20 % võrra.

Finantsmääruse artikli 59 kohane eelarvevahendite käsutaja võib teha kõnealuseid muudatusi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi peadirektor tagab kõnealuse rahastamisotsuse üldise rakendamise.

Artikkel 6

Toetusi võib lisatud töökavas esitatud tingimustel anda rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punkti c kohaselt ilma projektikonkurssi korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, ning artikli 168 lõike 1 punkti f alusel erilaadsete meetmete jaoks, mida võib rakendada ainult teatud tüüpi organ oma tehnilise pädevuse, kõrge spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste baasil.

Brüssel, 22. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

1

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

4

---

I LISA

2011. aasta töökava ühenduse teise tervisealase tegevusprogrammi (2008–2013) jaoks

1.   ÜLDINE TAUST

1.1.   Poliitiline ja õiguslik taust

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on ELilt nõutud, et inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse oleks tagatud kogu liidu poliitika puhul. Euroopa Liit peab tegema koostööd liikmesriikidega, et parandada inimeste tervist, vältida haigusi ja kõrvaldada ohud füüsilisele ja vaimsele tervisele.

Selleks esitas Euroopa Komisjon valges raamatus „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” (KOM(2007) 630 (lõplik)) uue ELi tervishoiustrateegia aastateks 2008–2013. Selles strateegias on esitatud üldine raamistik, mis hõlmab nii Euroopa tervishoiuvaldkonna keskseid küsimusi kui ka laiemaid aspekte, nagu tervishoiu teema kõikides poliitikavaldkondades ja ülemaailmne tervishoid.

Ühenduse teine tervisealane tegevusprogramm (2008–2013) (edaspidi „terviseprogramm” või „programm”) toetab selle strateegia rakendamist. See toetub otsusele 1350/2007/EÜ (edaspidi „programmi käsitlev otsus”).

Terviseprogrammi eesmärk on täiendada ja toetada liikmesriikide strateegiaid ning anda neile lisaväärtust. Samuti aitab see inimeste tervise ja ohutuse kaitse ja edendamise ning rahvatervise olukorra parandamisega kaasa solidaarsuse ja heaolu suurendamisele Euroopa Liidus. Programmiga püütakse saavutada järgmisi eesmärke, nagu on esitatud programmi käsitleva otsuse artikli 2 lõikes 2:

| 1) | kodanike tervisekaitse parandamine; |
| --- | --- |

1)

kodanike tervisekaitse parandamine;

| 2) | tervise edendamine, sealhulgas tervisest tingitud ebavõrdsuse vähendamine; |
| --- | --- |

2)

tervise edendamine, sealhulgas tervisest tingitud ebavõrdsuse vähendamine;

| 3) | tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine. |
| --- | --- |

3)

tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine.

Programmi käsitleva otsuse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab vastu:

| a) | programmi rakendamise aastase tööplaani, milles määratakse kindlaks:






  i) | prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus; |
| --- | --- | --- |

a)

programmi rakendamise aastase tööplaani, milles määratakse kindlaks:

i)

prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus;

| ii) | ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erakordse kasulikkuse juhuga; |
| --- | --- |

ii)

ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erakordse kasulikkuse juhuga;

| iii) | artiklis 9 nimetatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 9 nimetatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord;

| b) | programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, toetuse andmise ja muud kriteeriumid kooskõlas artikliga 4. |
| --- | --- |

b)

programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, toetuse andmise ja muud kriteeriumid kooskõlas artikliga 4.

Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 75 kohaselt peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille võtab vastu institutsioon või asutus, keda institutsioon on selleks volitanud. Vastavalt finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklile 90 võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada rahastamisotsusena tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku. Käesoleva dokumendi otstarve on see kohustus täita ja tutvustada eri meetmeid, mis on kavandatud 2011. aastaks, mis on terviseprogrammi neljas rakendamisaasta.

Lisaks Euroopa Liidu liikmesriikidele võivad terviseprogrammis osaleda ka kolmandad riigid. EFTA/EMP riigid – Island, Liechtenstein ja Norra – osalevad programmis vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele. Programmis võivad osaleda ka muud kolmandad riigid, eelkõige Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, ELi liikmesust taotlevad riigid, ELi kandidaatriigid või ELiga ühinevad riigid ning samuti stabiliseerimis- ja assotsieerumisprotsessis osalevad Lääne-Balkani riigid, tingimusel et on olemas vajalikud kokkulepped. Nendest kolmandatest riikidest on vajalikud kokkulepped sõlminud Horvaatia ja osaleb programmis.

1.2.   Vahendid

Programmi käsitleva otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 programmi eelarveks kokku 321 500 000 eurot. Eelarvepädev asutus on kiitnud heaks 2011. aastaks eelarveridadele 17 03 06 ja 17 01 04 02 määratud kogueelarve summas 48 460 000 eurot [hinnanguline summa, mis sõltub eelarve lõplikust vastuvõtmisest eelarvepädevate asutuste poolt]:

| — | 47 060 000 eurot eelarvereale 17 03 06 – „ELi tegevus tervise valdkonnas” (tegevuseelarve); |
| --- | --- |

—

47 060 000 eurot eelarvereale 17 03 06 – „ELi tegevus tervise valdkonnas” (tegevuseelarve);

| — | 1 400 000 eurot eelarvereale 17 01 04 02 – „Halduskorralduskulud” (halduseelarve). |
| --- | --- |

—

1 400 000 eurot eelarvereale 17 01 04 02 – „Halduskorralduskulud” (halduseelarve).

EFTA/EMP riikide ja Horvaatia täiendavad osamaksud on hinnanguliselt 1 153 348 eurot EFTA/EMP riikidelt ja 138 000 eurot Horvaatialt.

See teeb eelarverea 17 03 06 kogusummaks 48 313 028 eurot ning eelarverea 17 01 04 02 kogusummaks 1 438 320 eurot.

Järgmistes peatükkides esitatud summad on ligikaudsed. Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 90 lõike 4 kohaselt on iga rahastamismehhanismi iga eelarverea raames võimalikud väiksemad kõikumised +/– 20 % ulatuses.

Eelarverida 17 01 04 02 „Halduskorralduskulud” kasutatakse selliste tegevuste rahastamiseks nagu konverentside korraldamine, ekspertidega kohtumine ja õpikojad, sealhulgas eksperdirühmade vahel riiklikul tasandil korraldatavad seminarid parimate tavade vahetamiseks töökavaga hõlmatud valdkondades. Selle eelarverea vahendeid kasutatakse ka väljaannete ja teavitamismeetmete rahastamiseks.

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet abistab komisjoni töökava rakendamisel vastavalt komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsusele K(2008) 4943. Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametiga seotud haldusassigneeringute eelarverida on 17 01 04 30.

2.   RAHASTAMISMEHHANISMID

Olemasolevaid assigneeringuid eelarvereal 17 03 06 „ELi tegevus tervise valdkonnas” kasutatakse projekti-, tegevus-, ühismeetmete, konverentsi- ja rahvusvahelistele organisatsioonidele ette nähtud otsetoetuste andmiseks ning hanke- ja muude tegevuste rahastamiseks. Toetuse andmise kohta sõlmitakse saajaga kirjalik leping.

Programmi käsitleva otsuse põhjenduse 33 kohaselt tuleks lihtsustada koostööd kolmandate riikidega, kes programmis ei osale. Siiski ei saa neile riikidele terviseprogrammi raames rahalist toetust anda. Ometi võib kõnealustest riikidest kutsutud ekspertide sõidu- ja elamiskulusid või nendesse riikidesse sõitmisega seotud kulusid pidada abikõlblikuks nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui see aitab otseselt kaasa programmi eesmärkide täitmisele.

2.1.   Projektitoetused

Projektitoetuste hinnanguline kogusumma on 4 650 000 eurot. Toetus arvutatakse tekkinud abikõlblike kulude põhjal. ELi kaasrahastamise piirmäär on 60 %. Kaasrahastamise määr võib tõusta 80 protsendini, kui ettepanek vastab erakordse kasulikkuse kriteeriumidele. II lisas on esitatud projektitoetuste välistamis-, abikõlblikkus-, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid. VII lisas on esitatud erakordse kasulikkuse kriteeriumid.

Toetuse andmisel võetakse arvesse vaid neid ettepanekuid, mis vastavad otseselt töökavas esitatud teemale ja kirjeldusele ja mille puhul projektitoetus on rahastamismehhanismina märgitud. Ei kaaluta selliste ettepanekute rahastamist, mis käsitlevad üksnes laiemat teemavaldkonda, ilma et see kattuks asjaomase meetme konkreetse kirjeldusega. Iga meetme puhul rahastatakse vaid ühte ettepanekut, kui ei ole sätestatud teisiti.

Projektitoetuste konkursikutse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise soovituslik aeg on 2011. aasta esimene kvartal.

2.2.   Tegevustoetused

Tegevustoetuste hinnanguline kogusumma on 4 000 000 eurot. Toetus arvutatakse tekkinud abikõlblike kulude põhjal. ELi kaasrahastamise piirmäär on 60 %. Kaasrahastamise määr võib tõusta 80 protsendini, kui ettepanek vastab erakordse kasulikkuse kriteeriumidele.

Tegevustoetusi võib anda valitsusvälistele asutustele ja erivõrgustikele antud tegevustoetuste uuendamiseks 2010. aasta töökava raames. Uusi tegevustoetusi võib anda valitsusvälistele asutustele ja erivõrgustikele terviseprogrammi ja punktis 3 esitatud töökava prioriteetidele vastavates valdkondades 2011. aastaks.

Programmi käsitleva otsuse artikli 4 lõike 2 kohaselt võib lõike 1 punktis b sätestatud valitsusvälistele asutustele ja erivõrgustikele antava rahalise toetuse pikendamisel loobuda järkjärgulise vähendamise põhimõttest. Üldjuhul kohaldatakse seda erandit taotlevate organisatsioonide suhtes, mille tegevust ei rahastata erasektorist (1) ega muust allikast, mille puhul esineb huvide konflikt (põhirahastamine). Kõikide muude pikendatud tegevustoetuste suhtes kohaldatakse viie protsendipunktilist vähendamist võrreldes ühenduse kaasrahastamise protsendimääraga, mis on toetuslepingus 2010. aasta projektikonkursi alusel kokku lepitud. Siiski ei või ELi kaasrahastamise suurus olla kõrgem 2010. aastal antud toetussummast. III lisas on esitatud tegevustoetuste välistamis-, abikõlblikkus-, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid. VII lisas on esitatud erakordse kasulikkuse kriteeriumid.

Tegevustoetuste konkursikutse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise soovituslik aeg on 2011. aasta esimene kvartal.

2.3.   Ühismeetmete toetused

Ühismeetmete toetuste hinnanguline kogusumma on 17 040 000 eurot. Ühismeetmed võimaldavad terviseprogrammis osalevate liikmesriikide ja muude riikide pädevatel asutustel ja Euroopa Komisjonil edendada tööd ühiselt üles võetud küsimustes. Ühismeetmetes võivad osaleda liikmesriikides või muudes osalevates riikides asuvad valitsusvälised asutused, kes on seotud asjaomase ühismeetmega. Selleks peab neil olema liikmesriigi või muu osaleva asjaomase riigi ametiasutuste selge volitus.

Ühismeetmete toetus arvutatakse tekkinud abikõlblike kulude põhjal. ELi kaasrahastamise piirmäär on 50 %, mis võib erakordse kasulikkuse juhul tõusta 70 protsendini. Käesolevas töökavas esitatud viis ühismeedet aitavad märkimisväärselt kaasa komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises KOM(2010) 2020 „EUROOPA 2020. AASTAL. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” seatud eesmärkide saavutamisele. Seega peetakse neid erakordselt kasulikuks. Nelja eesmärki kaasrahastatakse 60 % ja ühte 70 % ulatuses. Need ühismeetmed on:

| — | harvikhaiguste riiklike kavade ja strateegiate rakendamise ning harvikhaigusi käsitleva nõukogu soovituse ja komisjoni teatisega seotud rakendusmeetmete toetamine; ELi rahastamise piirsumma on 3 000 000 eurot ja piirmäär 60 %; |
| --- | --- |

—

harvikhaiguste riiklike kavade ja strateegiate rakendamise ning harvikhaigusi käsitleva nõukogu soovituse ja komisjoni teatisega seotud rakendusmeetmete toetamine; ELi rahastamise piirsumma on 3 000 000 eurot ja piirmäär 60 %;

| — | piiriülesed e-tervise vahendid, mis aitavad kaasa meditsiinialase teabe vahetamisele ja meditsiiniuuringutele; ELi rahastamise piirsumma on 2 400 000 eurot ja piirmäär 60 %; |
| --- | --- |

—

piiriülesed e-tervise vahendid, mis aitavad kaasa meditsiinialase teabe vahetamisele ja meditsiiniuuringutele; ELi rahastamise piirsumma on 2 400 000 eurot ja piirmäär 60 %;

| — | täiendavad ühismeetmed teatavate tervishoiutehnoloogiate hindamise katseprojektide kohta; ELi rahastamise piirsumma on 6 600 000 eurot ja piirmäär 70 %; |
| --- | --- |

—

täiendavad ühismeetmed teatavate tervishoiutehnoloogiate hindamise katseprojektide kohta; ELi rahastamise piirsumma on 6 600 000 eurot ja piirmäär 70 %;

| — | patsiendiohutus ja raviteenuste kvaliteet; ELi rahastamise piirsumma on 3 600 000 eurot ja piirmäär 60 %; |
| --- | --- |

—

patsiendiohutus ja raviteenuste kvaliteet; ELi rahastamise piirsumma on 3 600 000 eurot ja piirmäär 60 %;

| — | liikmesriikide toetamine elus- ja surmajärgse elundidoonorluse võimaluste maksimaalsel ärakasutamisel; ELi rahastamise piirsumma on 1 440 000 eurot ja piirmäär 60 %. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toetamine elus- ja surmajärgse elundidoonorluse võimaluste maksimaalsel ärakasutamisel; ELi rahastamise piirsumma on 1 440 000 eurot ja piirmäär 60 %.

IV lisas on esitatud ühismeetmete välistamis-, abikõlblikkus-, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid.

Terviseprogrammis osalevad liikmesriigid ja muud riigid, kes tahavad ühismeetmetes osaleda, peavad oma soovist komisjonile teatama. Ühismeetmes osalemist võivad taotleda vaid terviseprogrammis osalevates liikmesriikides ja muudes riikides asutatud organisatsioonid, kes on sooviavalduse esitanud, ning erandina ka ELi tasandi valitsusvälised organisatsioonid. Komisjon, keda abistab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet, pakub osalevatele liikmesriikidele ja terviseprogrammis osalevatele muudele riikidele abi selleks, et ühismeetmes osalevate valitsusväliste organisatsioonide määramine toimuks läbipaistval viisil.

Ühismeetmete konkursikutse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise soovituslik aeg on 2011. aasta esimene kvartal.

2.4.   Konverentsitoetused

Hinnanguline kogusumma konverentside jaoks on 800 000 eurot: 200 000 eurot eesistujariigi konverentside ja 600 000 eurot muude konverentside jaoks. Halduslikel põhjustel peavad kõik kaasrahastamiseks abikõlblikud konverentsid (välja arvatud eesistujariigi konverentsid) toimuma 2012. aastal.

2.4.1.   Eesistujariigi konverentsid – de jure monopol

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punkti c kohaselt võib asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on toetuse andmise otsuses nõuetekohaselt tõendatud, anda toetusi ilma konkursita.

Eesistujariigi konverentsid on sügavalt poliitilise iseloomuga ja nendega on seotud kõrgeimal tasemel Euroopa ja riiklike asutuste esindajad ning nende korraldamine kuulub ainult eesistujariigi pädevusse. Arvestades eesistujariigi ainulaadset rolli ELi tegevuses, käsitletakse üritust korraldavat liikmesriiki de jure monopoolsena.

Euroopa Liidu eesistujariikide kaks konverentsi, üks 2011. aasta teise poole ja teine 2012. aasta esimese poole eesistujariigi jaoks, võivad kumbki saada toetust kuni 100 000 eurot. ELi kaasrahastamise piirmäär on 50 % abikõlblikest kuludest.

Eesistujariik esitab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile alalise esinduse kaudu taotluse asjaomase konverentsi korraldamise toetuse saamiseks hiljemalt neli kuud enne konverentsi toimumist. Toetustaotluses esitatakse konverentsi teema, programmi kavand, esialgne eelarve ning teadus- ja korralduskomisjonide koosseis.

Käesoleva töökava raames rahastatavad eesistujariigi konverentsid on järgmised: „European Brain Policy Forum; Ageing, Stroke and Alzheimer – finding innovative solutions”, mis toimub 2011. aasta novembris Poola eesistumise ajal, ning 2012. aasta teises pooles Taani eesistumise ajal toimuv konverents, mille kohta tehakse eraldi rahastamisotsus, kui konverentsi üksikasjad on teada.

2.4.2.   Muud konverentsid

Konverentsitoetusi võib anda konverentside korraldamiseks, mis käsitlevad otseselt terviseprogrammi prioriteete ja käesoleva töökava prioriteete, nagu need on esitatud punktis 3 aastaks 2011, ning millel on üleeuroopaline mõõde. Konverentsi peab korraldama terviseprogrammis osalevas riigis asuv avaliku sektori asutus, millel on asjaomane koostöökogemus ELi tasandil. Konverentsitoetuste piirmäär on 100 000 eurot (kuni 50 % kogueelarvest). V lisas on esitatud muude kui eesistujariigi konverentside välistamis-, abikõlblikkus-, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid.

Konverentside korraldamise konkursikutse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise soovituslik aeg on 2011. aasta esimene kvartal.

2.5.   Rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitavad otsetoetuslepingud

Otsetoetuste hinnanguline kogusumma on 3 200 000 eurot. Aluseks on komisjoniga tehtav tõhus koostöö.

Käesoleva töökava raames käsitatakse rahvusvahelist organisatsiooni valitsustevahelise koostöövormina, mille on rajanud riigid allkirjastades rahvusvahelise kokkuleppe, mis on registreeritud või esitatud registreerimiseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis ning millel on püsiv organisatsiooniline ülesehitus ja millele on antud õiguslik staatus, mis põhineb asjakohasel rahvusvahelisel kokkuleppel ja võimaldab organisatsioonil täita oma ülesandeid ja eesmärki.

Rakendusmääruse artikli 168 lõike 1 punkti f kohaselt rahastatakse rahvusvaheliste organisatsioonidega võetavaid koostöömeetmeid, mis käsitlevad käesolevas töökavas eraldi määratletud teemasid, toetuslepingute kaudu ilma projektikonkursita. Rahvusvahelised organisatsioonid ja nende riiklikud või piirkondlikud bürood ei ole ühegi projektikonkursi raames rahastamiskõlblikud peamise ega seotud toetusesaajana. ELi kaasrahastamise piirmäär on 60 % tegelikest abikõlblikest kuludest. Programmi käsitleva otsuse põhjenduse 33 kohaselt ei peeta abikõlblikuks nende meetmete kulusid, milles osalevad kolmandad riigid, kes ei osale terviseprogrammis. Siiski võib kõnealustest riikidest kutsutud ekspertide sõidu- ja elamiskulusid või nendesse riikidesse sõitmisega seotud kulusid pidada abikõlblikuks nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui see aitab otseselt kaasa terviseprogrammi eesmärkide täitmisele.

2011. aastal saab rahalist toetust anda üksnes järgmistele rahvusvahelistele organisatsioonidele:

| — | Euroopa Nõukogu (CoE); |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu (CoE);

| — | Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskus; |
| --- | --- |

—

Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskus;

| — | Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC); |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC);

| — | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD); |
| --- | --- |

—

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD);

| — | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO). |
| --- | --- |

—

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO).

2.6.   Hanked

Hankeprojektide hinnanguline kogusumma on 17 753 028 eurot.

Hankekutsed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas eeldatavalt 2011. aasta esimeses pooles. Raamlepinguid ja uusi teenuslepinguid kasutatakse nii, nagu töökavas ette nähtud.

2.7.   Muud tegevused

Muudele meetmetele antavate toetuste hinnanguline kogusumma on 870 000 eurot.

Need hõlmavad liikmemakse, mida EL maksab organisatsioonidele, mille liikmeks ta finantsmääruse artikli 108 lõike 2 punkti d tähenduses on, ja Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud halduslepingut ning erihüvitisi, mida makstakse komisjoni otsuse 2008/721/EÜ (2) alusel ekspertidele koosolekutel osalemise ja teaduslike arvamustega seotud töö eest.

3.   2011. AASTA PRIORITEEDID

Oma teatises KOM(2010) 2020 esitleb Euroopa Komisjon Euroopa majanduse elavdamise strateegiat järgmiseks kümneks aastaks. Selles töökavas esitatud meetmed põhinevad eelkõige kahel kõnealuse strateegia eesmärgil: arukas majanduskasv ja kaasav majanduskasv. Eesmärk on tegeleda muu hulgas aktiivse ja tervist väärtustava vananemise edendamisega ning vähendada tervisealast ebavõrdsust.

Aruka majanduskasvu strateegia põhineb teadmistel ja innovatsioonil. Oma juhtalgatuses „Innovatiivne liit” püütakse leida poliitilisi strateegiad, millega lahendada beebibuumi generatsiooni järgset demograafilise muutuse probleemi ELis. Aastaks 2050 kasvab üle 50-aastaste inimeste arv 35 % ning üle 85-aastaste arv kolmekordistub. See paneb tervishoiusüsteemid suure surve alla. Komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatises KOM(2010) 546 (lõplik) „Strateegiline juhtalgatus: Innovaatiline liit” esitatud täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevas Euroopa innovatsioonipartnerluse projektis kutsub komisjon üles võtma meetmeid, et ennetada vanemaid inimesi mõjutavaid haigusi, eelkõige kroonilisi ja harvikhaigusi, ja neid ravida. Käesolevas tegevuskavas püütakse selle teemaga tegeleda, võttes luubi alla toitumise, tubaka ja alkoholi, mis on paljude vanusega seotud krooniliste haiguste põhjuseks, ning edendada vähktõve ja harvikhaigustega seotud uurimistööd. ELi koostöö tervishoiutehnoloogia hindamise alal toetab seda eesmärki. Töökavas toetatakse ka vere, kudede, rakkude ja elundite ohutust edendavat tööd, mis aitab tagada parema tervise kogu elutsükli jooksul ja aitab seega kaasa tervena vananemisele.

Veel ühe aruka majanduskasvu juhtalgatuse – Euroopa digitaalarengu tegevuskava – eesmärk on edendada ühtsest digitaalsest turust saadavat majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Kõnealune töökava aitab eesmärgi saavutamisele kaasa sellega, et toetab meetmeid, millega rakendatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat tervishoiuvaldkonnas.

Kaasava majanduskasvu eesmärk Euroopa 2020. aasta strateegias on kõrge tööhõivega majandus, mis edendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Hea tervisega tööjõud, kes töölt vähem puudub, suurendab Euroopa tootlikkust. Lisaks sellele on töökava eesmärk aidata majanduskasvule kaasa tervisealase ebavõrdsuse vähendamisega, et tagada parem tervis kõigile ja parem ligipääs tervishoiusüsteemile. See omakorda võimaldab inimestel anda ühiskonda suurema panuse ning vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, aidates seega kaasa vaesusevastase juhtalgatuse eesmärkide saavutamisele.

2011. aasta töökavas keskendutakse viiele põhivaldkonnale: tervisealane teave ja nõustamine, haigused, tervist mõjutavad tegurid, tervishoiusüsteemid ning tooteid ja toimeaineid reguleerivad õigusaktid.

Tervisealane teave ja nõustamine

Töökavaga toetatakse andmete ja teaduslike arvamuste koostamist, mis aitavad tervishoiuvaldkonna sidusrühmadel poliitikutest üksikisikuteni teha teadlikke otsuseid. Vaid teabe loomisest üksi ei piisa. Selleks et teave oleks mõjuv, peab see jõudma sihtrühmani. Selleks on vaja luua tõhusad ja kasutajasõbralikud levituskanalid. Sealhulgas on eelkõige vaja luua teadmushalduse süsteem ja seda käigus hoida.

Haigused

Haiguste osas keskendutakse 2011. aasta töökavas vähktõvele ja harvikhaigustele. Vähk on sageduselt teine meeste ja naiste surma põhjus. Vastavalt komisjoni 24. juuni 2009. aasta teatisele KOM(2009) 291 (lõplik) „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” on komisjoni eesmärk vähendada vähktõve esinemist 15 % võrra aastaks 2020. Töökavaga toetatakse selle eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmeid. ELi meetmetega harvikhaiguste valdkonnas koondatakse kokku liikmesriikide killustatud vahendid. See võimaldab haigusi paremini diagnoosida ja ravida. Komisjoni 11. novembri 2008. aasta teatises KOM(2008) 679 (lõplik) „Haruldased haigused: Euroopa ees seisvad väljakutsed” ja nõukogu 8. juuni 2009. aasta soovitusega 2009/C 151/02 tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (3) on seatud raamistik tegevuste jaoks, mida käesolevas tegevuskavas toetatakse. Valmisolek pandeemiateks on muutunud üha olulisemaks, kui arvestada hiljutisi linnugripi ja H1N1-gripi puhanguid. Selle töökava raames toetatav tegevus keskendub H1N1 pandeemiast saadud õppetundide ellu rakendamisele. Töökava raames rahastatakse ka HIVi ja kaasnevate nakkuste ennetusstrateegiaid.

Tervist mõjutavad tegurid

Tänapäeval on paljud puuet põhjustavad haigused, nagu vähktõbi ja diabeet, seotud inimeste söömis- ja joomisharjumuste ning elustiiliga. Töö tervist mõjutavate teguritega on esmatähtis tervise parandamiseks ja haiguste ennetamiseks ning aitab kaasa aktiivsele ja tervena vananemisele. Töökavas toetatakse meetmeid, mis käsitlevad mitmeid tervist mõjutavaid põhitegureid: sotsiaalsed tegurid ja tervisealane ebavõrdsus, toitumine ja füüsiline aktiivsus, alkohol ja tubakas.

Tervishoiusüsteemid

Selle valdkonna meetmete eesmärk on tagada kvaliteetne, ohutu ja tõhus piiriülene tervishoid. Uue tehnoloogia kasutamine on piiriülese tervishoiu edukuse võti. Töökavaga toetatakse patsiendiohutust, tervishoiutehnoloogiaid ja nende hindamist ning tervishoiupersonali käsitlevaid meetmeid.

Tooteid ja toimeaineid reguleerivad õigusaktid

Meetmed seoses inimpäritolu materjali kvaliteedi ja ohutusega toetavad komisjoni 8. detsembri 2008. aasta teatise KOM(2008) 819 (lõplik) „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö” ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/98/EÜ (millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ) (4) rakendamist. Töökavast rahastatakse ELi õigusaktidega seotud tööd veel kahes valdkonnas: tubakas ja ravimid.

Lisaks meetmetele eespool nimetatud valdkondadest, antakse toetust ka eespool nimetatud prioriteetide teemaliste konverentside korraldamiseks ja organisatsioonidele, mis on tegevad asjaomastes valdkondades. Töökavast rahastatakse samuti terviseprogrammi rakendamist toetavaid horisontaalseid meetmeid.

Teise terviseprogrammi eesmärk on edendada koostoimet muude ühenduse programmidega, mida viiakse ellu tervishoiuvaldkonnas, eelkõige seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi terviseteema raames. Teise terviseprogrammi raames esitatud ettepanekud ei tohiks sisaldada märkimisväärseid teadusega seotud elemente. Tehakse jõupingutusi, et vältida teise terviseprogrammi, seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi ja muude ühenduse programmide kattumist ja dubleerimist. Vajadusel ja võimalusel rakendatakse meetmed ellu, võttes arvesse teisi poliitikavaldkondi, eriti infoühiskonda.

3.1.   Meetmed esimese eesmärgi „Kodanike tervisekaitse parandamine” raames

Selle jaotise meetmed peaksid parandama kodanike tervisekaitset, kaitstes neid terviseohtude eest ja suurendades nende turvalisust.

3.1.1.   Kodanike kaitsmine terviseohtude eest (terviseprogrammi lisa punkt 1.1.1.)

3.1.1.1.   Sektoriülese valmisoleku projekt ja tervisekaitse: tervishoiusüsteemi valmisolek ja reageerimise planeerimine pandeemilise gripi ja muude tõsiste piiriüleste terviseohtude, sealhulgas bioloogiliste ohtude korral.

Selle meetmega uuritakse Euroopa tasandil valmisoleku ja reageerimise planeerimise taset pandeemilise gripi ja tõsiste piiriüleste terviseohtude korral. Sellega toetatakse nõukogu 13. septembri 2010. aasta järeldusi A/H1N1 pandeemiast saadud kogemuste kohta ja terviseohutust. Liikmesriikide edusammude jälgimine on selle meetme alusel kavandatud tegevuse põhielement. Tuleks uurida, kuivõrd saaks pandeemilisest valmisolekust saadud kogemusi ja selle jaoks välja töötatud vahendeid kasutada teiste terviseohtude puhul ning analüüsida sektoriülesest tööst saadud kogemusi (nt One-Health algatus). Meetmega püütakse a) suurendada teadlikkust sellest, et lisaks tervishoiusektorile on vajalik ka muude sektorite usaldusväärne, pidev ja koordineeritud toimimine; b) toetada liikmesriike ühiskonna jaoks eluliselt vajalike sektorite parema ja usaldusväärsema toimimise kavandamisel pandeemia korral, toetudes parimate tavade vahetamisele; c) anda pandeemiliseks gripiks valmisoleku põhjal suunised valmiduse loomiseks muude tervisega seotud hädaolukordade puhul, mis on tingitud eelkõige bioloogilistest ja/või keemilistest ohtudest, ja d) luua olemasolevate Euroopa võrgustike baasil tõhus foorum teabevahetuseks bioloogiliste ohtudega võitlemise parimate tavade kohta, sealhulgas laborite ja esmaabi andjate ohutus.

Meetmega tuleks kaardistada liikmesriikide olemasolevad struktuurid, menetlused ja mehhanismid sektorite koordineeritud toimimise toetamiseks pandeemia ja muude suurte piiriüleste terviseohtude korral; määrata kindlaks prioriteetsete otsustava tähtsusega sektorite valimise kriteeriumid; selgitada välja parimad tavad; teha kindlaks reageerimissuutlikkuse kitsaskohad ning anda nõu ja soovitusi meetmete võtmiseks, millega parandada valmisolekut ja reageerimise planeerimist terviseohtude korral. Liikmesriike tuleks innustada kogemusi vahetama ja tegema ettepanekuid üksteiselt õppimise viiside kohta. Samuti tuleks luua seirevahend, mille abil hinnata edusamme valmisolekus ja reageerimise planeerimises nii pandeemilise gripi kui ka teiste terviseohtude korral (üldine valmisolek).

[Projektitoetus]

Ligikaudne summa: 500 000 eurot

3.1.1.2.   Projekt kriisikommunikatsiooni kohta riskijuhtimise valdkonnas

Meetmega toetatakse üldsuse paremat teavitamist suurtes tervisealastes hädaolukordades ja tehakse järeldused H1N1 pandeemiale reageerimisest, mida käsitleti 2010. aasta juulis toimunud Belgia eesistujariigi konverentsil. Meetme põhielemendiks on jälgida liikmesriikide edusamme teavitustöös suurte kriiside ajal. Tuleks uurida, kuivõrd saaks pandeemilisest valmisolekust saadud kogemusi ja selle jaoks välja töötatud vahendeid kasutada teiste terviseohtude puhul ning analüüsida sektoriülesest tööst saadud kogemusi (nt One-Health’i algatus). Meede hõlmab teabevahetust peamiste sidusrühmadega, eelkõige tervishoiutöötajate, üldsuse ja konkreetsete sihtrühmadega, riskijuhtimise valdkonnas. Meetme eesmärk on teha koostööd peamiste ELi tasandi sidusrühmadega, eelkõige tervishoiutöötajate organisatsioonide ja sotsiaalpartneritega, et välja töötada ja edastada ühtne sõnum avalikkusele; suurendada avalikkuse usaldust pandeemiliseks valmisolekuks toimuva meditsiinilise sekkumise suhtes (nt ennetusmeetodid, vaktsineerimine); anda lähtuvalt pandeemilise valmisoleku kogemustest juhiseid muude terviseohtudega seotud kriisikommunikatsiooniks.

Meetme raames tuleks välja selgitada peamised huvirühmad ELi tasandil, eelkõige tervishoiutöötajate organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja liikmesriikide asutused, ning kasutada H1N1 pandeemia hindamiste ja aruannete tulemusi, et analüüsida avalikkuse erinevate reaktsioonide põhjuseid H1N1 tõrjemeetmete, eelkõige vaktsineerimiste suhtes, ja teha ettepanekuid strateegiate ja meetmete kohta, millega suurendada avalikkuse usaldust meditsiinilise sekkumise suhtes, mis toimub pandeemilise valmisoleku ja pandeemiale reageerimise eesmärgil (nt ennetusmeetmed, vaktsineerimine); seada sisse koostöö peamiste sidusrühmade organisatsioonidega, et valmistada ette avalikkuse teavitamist kriisiolukordades ja parandada teavitustööd; töötada ELi tasandil pandeemilise valmisoleku kogemuste põhjal välja juhised muude terviseohtudega seotud kriisikommunikatsiooniks ja korraldada koolitusi ja viia läbi harjutusi ELi terviseohutuskomitee ja sidevõrguga; luua ühine kommunikatsioonisüsteem kriisiolukordadeks ja parandada ühist teavitamissuutlikkust pandeemia korral; töötada välja vahendid ja mehhanismid avalikkusele edastatavate tervisealaste sõnumite mõju jälgimiseks reaalajas; koostada rakendusaruanne, mis hõlmaks kriisikommunikatsiooni suuniseid, mida saab kasutada ka muude tervisealaste hädaolukordade puhul.

[Projektitoetus]

Ligikaudne summa: 300 000 eurot

3.1.1.3.   Ravimite keskkonnaohtude uurimine

Meetme eesmärk on anda komisjonile hinnang ravimite keskkonnaohtude ja nende mõju kohta inimeste tervisele. Lisaks sellele saaks kõnealust hindamist kasutada seda teemat käsitlevas komisjoni aruandes, mille koostamiseks tehti ettepanek esimese lugemise kokkuleppes komisjoni ettepaneku kohta ravimeid käsitlevate õigusaktide muutmiseks ravimiohutuse järelevalve valdkonnas (5). Meetme eesmärk on uurida, kui suures ulatuses on vesi ja pinnas saastunud ravimite ja nende jääkidega, hinnata saastumise mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, selgitada välja probleemi põhjused ja teha soovitusi. Tulemuseks peaks olema põhjalik analüüs, mis võimaldab komisjonil kaaluda vajalike meetmete võtmist selles valdkonnas ja aitab kaasa eespool nimetatud aruande koostamisele. Uurimise käigus tuleks andmeid koguda erinevatest allikatest (ravimitega tegelevad pädevad asutused, keskkonnaküsimustes pädevad asutused, ettevõtjad ja muud sidusrühmad), et esitada komisjonile põhjalik analüüs tegeliku olukorra kohta. Uuring peaks lõpule jõudma 2012. aastal.

[Olemasolevad raamlepingud]

3.1.1.4.   HIVi ja sellega kaasnevate nakkuste ennetusstrateegiad – tulevikukontseptsioonid

Meetme eesmärk on komisjoni 26. oktoobri 2009. aasta teatise KOM(2009) 569 (lõplik) „HIV/AIDSi vastane võitlus Euroopa Liidus ja naaberriikides aastatel 2009–2013” rakendamine. Meetme raames püütakse välja töötada uued ja ühtsed strateegiad HIV ja sellega kaasnevate nakkuste ennetamiseks, keskendudes nende Ida-Euroopa naaberriikide vajadustele, kus HIVsse/AIDSi nakatunute arv on suur; toetada kõnealuste ennetusstrateegiate rakendamist nendes esmatähtsates piirkondades; aidata kaasa strateegiate levitamisele ja reklaamimisele.

Meede peaks hõlmama spetsiaalselt välja töötatavate HIV ennetusstrateegiate parameetrite üksikasjalikku analüüsi, pöörates tähelepanu eelkõige meditsiiniga seotud, sotsiaalsetele ja poliitilistele aspektidele; tõhusate ja ühtsete HIV ja sellega kaasnevate nakkuste ennetusstrateegiatest saadava kasu hindamist, võttes arvesse ka spetsiaalseid soovitusi HIV ravimite hangete tõhusaks korraldamiseks; tõenditel põhinevat strateegiapaketti HIV ja sellega kaasnevate nakkuste ennetamiseks, keskendudes eelkõige nende esmatähtsate piirkondade ja sihtrühmade vajadustele, kus HIV ja sellega kaasnevad nakkused on eriti suureks probleemiks. Meetme raames tuleks koostada juhised tõhusate ja ühtsete HIV ennetusstrateegiate kohta, mis on ette nähtud rakendamiseks esmatähtsates piirkondades, pöörates eritähelepanu prioriteetsetele rühmadele, kelle hulgas HIV ja sellega kaasnevate nakkuste esinemine on sage (nagu välja toodud dokumendis KOM(2009) 569 (lõplik)).

[Hankemenetlus]

3.1.2.   Kodanike turvalisuse parandamine – teaduslikud soovitused (terviseprogrammi lisa punkt 1.2.1)

3.1.2.1.   Teaduskomiteedele ette nähtud erihüvitised

Meetme eesmärk on anda komisjonile kvaliteetset, sõltumatut nõu terviseohtude kohta, tagades selleks teaduskomiteede töö toimumise kooskõlas otsusega 2008/721/EÜ. Erihüvitisi makstakse ekspertidele teaduslike arvamustega seotud töö eest.

[Muud meetmed]

Ligikaudne summa 270 000 eurot

3.1.2.2.   Tehniline ja organisatsiooniline abi teaduskomiteede töö jaoks ja ohtudest teavitamiseks

Meetme eesmärk on seotud ülesandega anda komisjonile kvaliteetset, sõltumatut nõu tarbijate ja inimeste tervisele avalduvate ohtude kohta. See toimub kolme sõltumatu teaduskomitee kaudu. Komiteed esitavad komisjonile viimase taotluse korral teadusliku arvamuse, et komisjonil oleks teaduslikel andmetel põhinevate poliitiliste otsuste ja ettepanekute tegemiseks sõltumatud ja tunnustatud teaduslikud andmed.

Teaduskomiteed vajavad oma tööks pädevate asutuste tehnilist abi. See abi seisneb teaduskirjanduse otsimises, analüüsimises ja sünteesimises, kokkuvõtete kirjutamises, andmeotsingus, komitees käsitletud teemade kohta bibliograafia koostamises, tekstide toimetamises, et tagada nende terviklikkus ja järjepidevus. Teaduslike nõuannete läbipaistvuse ja kommunikatsioonipoliitika osana, mis kehtestati otsusega 2008/721/EÜ, ja selleks, et suurendada teaduse osakaalu ELi poliitilises arutelus ja teavitada inimesi ohtudest, koostatakse selle meetme raames kõigile arusaadavad kokkuvõtted arvamustest küsimustes, mis laiemale publikule huvi pakuvad. Meetmest rahastatakse ka konkreetsete arvamuste ettevalmistamiseks korraldatavaid teaduslikke ärakuulamisi ja teadustööalaseid kohtumisi või temaatilisi õpikodasid.

[Olemasolev raamleping]

3.1.3.   Kodanike turvalisuse parandamine – vere, kudede, rakkude ja elundite ohutus (terviseprogrammi lisa punkt 1.2.2)

3.1.3.1.   Ad hoc-koostöö Euroopa Nõukoguga teatavates inimpäritolu materjaliga seotud küsimustes

Euroopa Nõukogu ja selle ravimi- ja tervishoiukvaliteedi direktoraat on peamine Euroopa organisatsioon, mis on seotud meditsiini, vereülekande, elundite siirdamise, farmaatsiatoodete ja ravimite standardimise, reguleerimise ja kvaliteedikontrolli harmoneerimise ja koordineerimisega. Seda peetakse inimpäritolu materjali valdkonnas pädevaks, usaldusväärseks ja erapooltuks organisatsiooniks, kes annab komisjonile pidevalt eksperdiarvamusi ja teadusalast nõu.

Inimeste tervise edendamiseks ja kaitseks teeb komisjon Euroopa Nõukoguga pidevat koostööd vere ja verekomponentide kogumist/hankimist, testimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate kvaliteedistandardite valdkonnas. Euroopa Nõukogu aitab komisjonil rakendada direktiivi 2002/98/EÜ ja selle hilisemaid rakendusdirektiive. Vastavalt teadus- ja tehnikaalastele vajadustele määratakse igal aastal kindlaks konkreetsed teemad. 2011. aastal hõlmas see ühtseid testimismeetodeid vereohutuse tagamiseks kõikides liikmesriikides. Meetmega toetatakse valideeritud testimeetodite väljatöötamist ja kasutamist pädevuse kontrolli kaudu. Pädevuse kontroll hõlmab kõigi 27 liikmesriigi laboreid ning kontroll seisneb kahekordse pimekatse sooritamises ja proovide jagamises.

[Otsetoetus Euroopa Nõukogule]

Ligikaudne summa: 100 000 eurot

3.1.3.2.   Koolituste korraldamine inspektoritele vere ja verekomponentide valdkonnas

Direktiivi 2002/98/EÜ artikli 8 kohaselt tagavad liikmesriigid, et pädev asutus korraldab vereteenistusasutustes inspekteerimisi ja asjakohaseid kontrollimisi, et tagada direktiivi nõuete täitmine. Meetme eesmärk on korraldada kindlaksmääratud arvu inspektorite jaoks koolitusi vere ja verekomponentide valdkonnas. Eesmärk on omandada ühtsed teadmised ja viia inspekteerimisi kõikjal ELis läbi ühtemoodi ning suurendada koolitatud erialatöötajate arvu selles valdkonnas.

Kooskõlas direktiiviga 2002/98/EÜ aitavad kõnealused koolitused kaasa vere ja verekomponentide kvaliteedi ja ohutuse tagamisele ELis. Lisaks sellele parandab selline inspekteerimistavade ühtlustamine vastastikust usaldust ja elavdab liikmesriikide koostööd. Meede on kooskõlas tervisestrateegia eesmärgiga edendada head tervist vananeva elanikkonnaga Euroopas ja toetada dünaamilisi tervishoiusüsteeme ja -tehnoloogiaid. Vereteenistusasutuste inspektorite täiendav koolitamine aitab parandada vere ja verekomponentide kvaliteeti ja ohutust, millest on kasu kõikidel patsientidel ELis. Meetme kestus on 18–24 kuud. Koolitatakse vähemalt kahte inspektorit igast liikmesriigist. Koolitusel peaks olema mitmekordistav mõju, kuna on mõeldud, et koolitatud inspektorid koolitavad omakorda riiklikke inspektoreid oma liikmesriigis. Koolitusvahendid- ja materjalid leiavad taaskasutust riikliku tasandi koolitustes. Lõpphindamises mõõdetakse muu hulgas meetme tulemusi ja mitmekordistavat mõju.

[Hankemenetlus]

3.1.3.3.   Liikmesriikide toetamine elus- ja surmajärgse doonorluse võimaluste maksimaalsel kasutamisel

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/53/EL (siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta) (6) artiklis 15 nõutakse, et liikmesriigid peaksid elusdoonorite kohta registrit. Selle ühismeetme eesmärk on toetada liikmesriike elusdoonorluse kavade koostamisel elusdoonorite registri juhiste väljatöötamise kaudu, elusdoonorite registrite väljatöötamisel ja anda liikmesriikidele praktiline töövahend registri loomiseks. Hästi toimiv elusdoonorite register ei aita mitte ainult hinnata elusdoonorite tervist ja ohutust, vaid võidelda ka elundikaubanduse vastu, kuna võimaldab liikmesriikidel jälgida ja hinnata elusdoonorluse praktikat ELis ja väljaspool.

Kooskõlas direktiiviga 2010/53/EL ja teatisega (KOM)2008 819 (lõplik) „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö” on käesoleva meetme eesmärk aidata liikmesriikidel ära kasutada võimalusi, mida pakub surmajärgne elundidoonorlus, parandades reanimatsiooniosakondade ja siirdamiskoordinaatorite koostööd; varustada liikmesriigid parema koordineerimise õppemooduliga; lihtsustada võimalike elundidoonorite kindlaks tegemist ja suurendada kättesaadavate elundite arvu kogu Euroopas.

Ühismeetme kaudu püütakse samuti parandada elundite siirdamise süsteemide tulemuslikkust ja nendele juurdepääsu siirdamissüsteemide mestimise ja vastastikuste eksperdihindamiste abil.

Meetmega lihtsustatakse direktiivi 2010/53/EL ühetaolist rakendamist kõigis 27 liikmesriigis, antakse liikmesriikidele konkreetset abi tegevuskava eesmärkide saavutamiseks, parandatakse mestimise kaudu liikmesriikide vahelist koostööd elundidoonorluse ja siirdamise alal ning aidatakse ära kasutada surmajärgse doonorluse võimalusi doonorite tõhusama kindlakstegemise kaudu ning suurendatakse elusdoonorite turvalisust kogu ELis.

[Ühismeede]

Ligikaudne summa: 1 440 000 eurot

3.1.3.4.   Euroopa ühtse inimkudede ja -rakkude kodeerimise süsteemi jaoks registrite loomise toetamine

Meetme eesmärk on: a) luua Euroopa register, mis koondab riiklikes koepankade registrites oleva teabe sobivas formaadis tagamaks, et teave oleks ettevõtjatele ja avalikkusele kättesaadav, ja hallata seda registrit ning kasutada Euroopa kudede ja rakkude kodeerimise süsteemi asjakohaselt; b) luua teine Euroopa register inimkudede ja -rakkude viitenomenklatuuriga, mida kasutatakse Euroopa kudede ja rakkude kodeerimise süsteemis kooskõlas komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta direktiiviga 2006/86/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ jälgitavusnõuete, rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise ning inimkudede ja -rakkude kodeerimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate teatavate tehniliste nõuete osas) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (8).

Meetmega püütakse a) luua ühine koht ELi koepankadega seotud teabe (koordinaadid, kontaktandmed ja lubatud toimingud) kogumiseks ja koondamiseks ning kasutajatele ja avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks. Registri loomine ja haldamine on töömahukas ning seda tuleks teha koostöös liikmesriikide, sidusrühmade ja komisjoniga. Teine eesmärk on b) luua ühine koht, kus on ühiselt kokku lepitud inimkudede- ja rakkude eri tüüpide definitsioonid ja kirjeldused. Definitsioonides kokkuleppele jõudmine ning nomenklatuuri koostamine ja haldamine nõuab palju tööd, millesse kaasatakse liikmesriigid, sidusrühmad ja komisjon.

Need kaks registrit on Euroopa kudede ja rakkude kodeerimise süsteemi korraliku toimimise tagamise alus. Euroopa koepankade register aitab liikmesriikidel ja komisjonil täita direktiivist 2004/23/EÜ tulenevaid kohustusi. Meetmega aidatakse kaasa kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutuse tagamisele ELis.

[Hankemenetlus]

3.1.4.   Kodanike turvalisuse parandamine – patsiendiohutuse suurendamine kvaliteetse ja ohutu arstiabi kaudu (terviseprogrammi lisa punkt 1.2.3)

3.1.4.1.   Patsiendiohutus ja raviteenuste kvaliteet

Meetme eesmärk on edendada ohutute ja kvaliteetsete raviteenuste osutamist kõikidele ELi kodanikele. Meede aitab rakendada 1) nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitust 2009/C 151/01, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet, eelkõige patsiendiohutuse tulemusi käsitlevate võrreldavate andmete kogumise ja jagamise osas; patsiendiohutuse strateegiate kohta teadmiste, kogemuste ja parimate tavade jagamist; patsiendiohutusega seotud sekkumiste tulemuslikkuse kohta teadmiste jagamist ja nende ülekantavuse hindamist; 2) rahvatervise kõrgetasemelise töörühma kokkulepet liikmesriikide ja komisjoni vahelise patsiendiohutuse alase koostöö tihendamise kohta; 3) aitab liikmesriikidel vahetada häid tavasid patsiendi kaasamise valdkonnas.

Meetme tulemuseks peaks olema liikmesriikide jätkusuutlik ja tugevam koostöövõrgustik patsiendiohutuse ja raviteenuste kvaliteedi vallas; patsiendiohutuse teemade, kõrvalmõjude ja raskendavate tegurite kokkulepitud terminid/kategooriad; interaktiivne platvorm (nt veebisait) patsiendiohutuse, kvaliteedi tagamise süsteemide ja patsiendi kaasamise kohta heade tavade vahetamiseks; välja valitud heade tavade rakendamine kindlal arvul tervishoiuasutustes liikmesriikides ja nende tavade hindamine seotud patsiendiohutuse ja kvaliteedinäitajate abil; täielik, ulatuslik ja kättesaadav andmebaas olemasolevate ohutus- ja kvaliteedisüsteemide kohta ELis koos teabega nende ülekantavuse kohta ELis; ELi juhis kvaliteedi ja ohutuse tagamise süsteemide kohta, milles on keskendutud konkreetsetele punktidele, nagu eesmärgid, korraldus, läbipaistvus ja patsiendi kaasamine.

[Ühismeede]

Ligikaudne summa: 3 600 000 eurot

3.2.   Meetmed teise eesmärgi „Tervise edendamine” raames

Selle punkti meetmete eesmärk on edendada tervislikumaid eluviise ja vähendada tervisealast ebavõrdsust ning raskete haiguste esinemist tervist mõjutavate teguritega tegelemise kaudu.

3.2.1.   Teha kindlaks tervisealase ebavõrdsuse põhjused, käsitleda ning vähendada seda ebavõrdsust ning edendada investeerimist tervisesse koostöös ELi muude poliitikavaldkondade ja fondidega (terviseprogrammi lisa punkt 2.1.2)

3.2.1.1.   Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine: tegevuskavade ja struktuurifondide projektide ettevalmistamine

Meetme eesmärk on toetada liikmesriike tervisealast ebavõrdsust vähendavate tegevuskavade väljatöötamisel, mis oleksid toeks struktuurifondi meetmete raames järgmisel programmiperioodil, mis algab 2013. aastal. Meede aitab rakendada komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist KOM(2009) 567 (lõplik) „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”, milles on esitatud komisjoni kava „vaadata läbi võimalused, kuidas aidata liikmesriikidel paremini kasutada ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid ja struktuurifonde, et toetada tervisealast ebavõrdsust põhjustavate tegurite vähendamise meetmeid”. Meetmes eelistatakse neid liikmesriike ja piirkondi, kus enneaegse suremuse määr (defineeritud kui alla 65-aastaste suremus) ületab ELi keskmist rohkem kui 20 % võrra.

Meetmed peaksid hõlmama tervisealase ebavõrdsuse analüüsi ning selle vähendamiseks piirkondade või allpiirkondade vahel võetavate meetmete ettevalmistamist; teabevahetust ja heade tavade jagamist liikmesriikide ja piirkondade vahel tervisealase ebavõrdsuse kaotamiseks võetavate meetmete osas ja kavade väljatöötamist, milles käsitletakse a) ebavõrdsust raviteenustele ja haiguste ennetamise teenustele juurdepääsu osas, pöörates eritähelepanu haavatavatele rühmadele ja kogukondadele ning piirkondadele, kus nende teenuste osutamine on puudulik; b) tervisealase ebavõrdsuse põhjuseid, mis on seotud tervisekäitumisega ja c) elu-ja töötingimustega seotud tervisealase ebavõrdsuse põhjuseid, sealhulgas põhiteenuste kättesaadavust (vesi ja kanalisatsioon).

Meetme raames tuleks koostada analüüs vajaduste ja neid rahuldavate kavade kohta, et vähendada tervisealast ebavõrdsust raviteenustele juurdepääsu, tervisekäitumise ning elu- ja töötingimuste osas; integreerida väljundid struktuurifondide kasutamise üldisesse protsessi ja koostada koondaruanne, milles analüüsitakse häid tavasid ELi tasandil osalevate piirkondade ja liikmesriikide juhtumiuuringute põhjal. Meetme raames peaks majandus- ja sotsiaalse arengu üldiste struktuurifondidest rahastatavate programmide osana antama abi liikmesriikidele ja piirkondadele ka tervisealast ebavõrdsust käsitlevate integreeritud strateegiate väljatöötamiseks ja toetatama jõupingutusi piirkondlike ja sotsiaalmajanduslike ebavõrdsuste vähendamiseks tervise valdkonnas.

[Projektitoetus]

Ligikaudne summa: 1 200 000 eurot

3.2.1.2.   Sotsiaalsete tegurite ja tervisealase lõhestumise läbivaatamine Euroopa tasandil: koostöö Maailma Terviseorganisatsiooniga tervisealast ebavõrdsust käsitlevate poliitiliste suuniste ja vahendite väljatöötamiseks

Meetme eesmärk on aidata kaasa teatise KOM(2009) 567 (lõplik) rakendamisele ja veelgi hoogustada tihedat koostööd WHO ja Euroopa Komisjoni vahel tervisealast ebavõrdsust käsitlevate algatuste väljatöötamisel. See on oluline, et soodustada sünergia tekkimist selle küsimuse kohta teabe kogumisel ja liikmesriikidega suhtlemisel ja kooskõlastada rohkem WHO ja ELi tervisealase ebavõrdsuse strateegiaid. Sellise Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkondlikule büroole ette nähtud otsetoetusega toetatakse tööd sotsiaalsete tegurite ja tervisealase lõhestumise Euroopa tasandil läbivaatamise osas (Marmoti raport) ja tervisealast ebavõrdsust käsitlevate poliitiliste suuniste ja vahendite väljatöötamist. Toetusega rahastatakse WHO/EURO alustatud töö teist ja kolmandat etappi, mis on WHO tervist mõjutavate sotsiaalsete tegurite üldaruande „Closing the Gap in a Generation” („Lõhe ületamine generatsiooni jooksul”) jätkumeetmeks. Meetme raames koostatakse poliitilised suunised tervisealast ebavõrdsust käsitlevate meetme kohta, mis on seotud sotsiaalsete tegurite ja tervisealase lõhestumise läbivaatamisega Euroopa tasandil („European Review on Social Determinants and the Health Divide”); ja töötatakse välja vahendid tervisealase ebavõrdsuse kohta statistilise teabe kogumiseks ja levitamiseks. Meede hõlmab ka levitustegevust.

[Otsetoetus WHOle]

Ligikaudne summa: 400 000 eurot

3.2.2.   Käsitleda tervise determinante füüsilise ja vaimse tervise edendamise ja parandamise eesmärgil ja võtta meetmeid selliste võtmetegurite mõjutamiseks nagu toitumine, füüsiline aktiivsus, tubakas ja alkohol (terviseprogrammi lisa punkt 2.2.1)

3.2.2.1.   Toitumist ja füüsilist aktiivsust käsitleva Euroopa strateegia rakendamise järelevalve koos WHOga

Meetme eesmärk on arendada edasi ELi teabe- ja aruandlussüsteemi, mis võimaldaks kirjeldada toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimusi käsitleva Euroopa strateegia (2007–2013) raames tehtud edusamme ja näitlikustada WHO juhitud 27 riikliku teabekeskuste võrgustikul põhinevat heade tavade süsteemi. Töö käivitati juba eelmise WHO otsetoetuse ajal. Meetme käigus antakse teavet Euroopa strateegia rakendamise ulatuse kohta kõikides liikmesriikides 2007. ja 2009. aastal 2011. ja 2013. aastaks kehtestatud võrdlusnäitajate alusel strateegia lõpus; toetatakse ja abistatakse EL 27 riiklike teabekeskuste võrgustikku tihedas koostöös ELi toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelise töörühma ja asjaomaste komisjoni talitustega; hallatakse ulatuslikku andmebaasi liikmesriikides ja ELis toimuvate poliitiliste arengute ja võetavate meetmete kohta; tagatakse teabe ja heade tavade vahetamine 27 liikmesriigi vahel. Meetme raames ajakohastatakse iga aasta avalikku andmebaasi, mis töötati 27 liikmesriigi jaoks välja esimeses etapis (2007–2010); esitatakse aruanne selle kohta, kuidas liikmesriigid on strateegiat ellu rakendanud ja antakse sisend strateegiat käsitleva komisjoni hindamisaruande jaoks; konsolideeritakse WHO toitumise ja füüsilise aktiivsuse teabekeskuste võrgustikku andmete kogumise suutlikkuse suurendamise ja võrgustiku juhtimise kaudu.

Meetmega aidatakse koguda usaldusväärset teavet selle kohta, milliseid jõupingutusi on ELi liikmesriigid teinud halvast toitumisest, ülekaalulisusest ja rasvumisest tingitud halva tervisega tegelemises. Kuue aasta jooksul kogutud teavet kasutatakse 2013. aastal strateegia hindamiseks.

[Otsetoetus WHOle]

Ligikaudne summa: 700 000 eurot

3.2.2.2.   Teavituskampaania tubakatarbimise ennetamiseks

Meetme eesmärk on toetada üle Euroopa tubakatarbimisest loobumise meetmeid tubakavastase kampaania vormis. Kampaanias kutsutakse kodanikke üles suitsetamise üle järele mõtlema, julgustatakse suitsetamisest loobuma ja selgitatakse, et abi suitsetamise mahajätmise jaoks on olemas. Kampaania on suunatud eelkõige 25–34 aastastele noortele täiskasvanutele. Eritähelepanu pööratakse ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja rühmadele, kus suitsetajate määr on suurem. Meetmete teemade ja ulatuse puhul arvestatakse iga liikmesriigi konkreetset olukorda. Töötatakse välja ja rakendatakse ellu konkreetsed meetmed, vajadusel koostöös liikmesriikide tervishoiuametitega, et tagada koordineerimine ja sünergia tegevusega, mida liikmesriikides suitsetamisest loobumiseks juba tehakse. Kampaanial on selgesti eristuv ELi identiteet. Teavituskampaaniaga aidatakse kaasa teadlikkuse suurendamisele ning hoiakute ja käitumise muutmisele, et toetada tubakavaba ühiskonda.

[Hankemenetlus]

3.2.2.3.   Tubakatööstuse uute turustus-, müügi- ja tootestrateegiate uurimine

Käesoleva meetme eesmärk on saada põhjalik ülevaade tubakatööstuse tegevusest ELis, et anda tubakatoodete tarbimise piiramisega tegelevatele asutustele vajalikku teavet, et nad saaksid oma tegevust vastavalt muutustele ja suundumustele kohandada, kõrvaldada tõhusalt takistused, töötada välja uusi strateegiaid ja kui vaja teha ümberkorraldusi ning muuta tubakatoodete tarbimise piiramine tulemuslikumaks. Meetme raames püütakse välja selgitada, millised muutused on toimunud tubakatööstuse turustus-, müügi- ja tootestrateegiates pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/37/EÜ (tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta), (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/33/EÜ (tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides), (10) suitsetamise ennetamist ja tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva nõukogu 2. detsembri 2002. aasta soovituse ja tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva 2005. aasta WHO raamkonventsiooni (11) vastuvõtmist, ja teha kindlaks, kuidas nendes strateegiates on lähenetud vanuse, soo, sissetuleku, haridustaseme ja elukoha erinevustele, võttes arvesse erinevusi liikmesriikide ning maa- ja linnapiirkondade vahel.

Meetme raames koostatakse analüüs tubakatööstuse turustus-, müügi- ja tootestrateegiate muutuste kohta ja antakse soovitused, kuidas nendele muutustele reageerida.

[Olemasolev raamleping / hankemenetlus]

3.2.2.4.   Haldusleping Teadusuuringute Ühiskeskusega tubakatoodete direktiivi ja tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni rakendamiseks vajalike poliitiliste meetmete teadusalaseks toetamiseks

Meetme eesmärk on anda erapooletut teadusalast toetust direktiivi 2001/37/EÜ ja tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni rakendamiseks. Selle meetme raames toetatakse komisjoni põhivahendaja rolli tubakatoodete tarbimise leviku vähendamist käsitleva raamkonventsiooni arendajana; töötatakse välja tubakatoodete kontrollimise ja mõõtmise juhised; toetatakse Euroopa riiklike tubakalaborite võrgustiku tõhusat toimimist; toetatakse tubakatoodete heidete ja koostisosade kontrollimist ja mõõtmist ja tehakse analüüs koostisainete andmete kohta.

[Muud meetmed]

Ligikaudne summa: 100 000 eurot

3.2.2.5.   Lühisekkumiste head tavad käsitlemaks alkoholi tarvitamisest tingitud tervisehäireid esmatasandi tervishoius, tervishoiuteenuseid töökohal, vältimatut abi ja sotsiaalteenuseid

Meetme eesmärk on teha kindlaks ja süstematiseerida lühisekkumiste head tavad, et käsitleda alkoholi tarvitamisest tingitud tervisehäireid esmatasandi tervishoius, tervishoiuteenuseid töökohal, vältimatut abi ja sotsiaalteenuseid; välja töötada spetsiaalsed vahendid, meetodid ja materjalid probleemide varajaseks avastamiseks, lühisekkumiseks ja ravile suunamiseks kõikides eespool nimetatud valdkondades; levitada ja kohandada spetsiaalseid lühisekkumise meetmeid kogu ELis. Töö peaks põhinema olemasolevatel tõenditel esmatasandi tervishoius kasutatavate lühisekkumiste tulemuslikkuse ja rakendamise käigus saadud kogemuste kohta. Eritähelepanu tuleks pöörata nende osalejate kaasamisele liikmesriikides, kel on lühisekkumise kasutamisega vähem kogemusi, ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste osutajate koostöö edendamisele. Meetme raames tuleks konkreetsete probleemide jaoks välja töötada lühisekkumiste vahendid, meetodid ja materjalid ning neid hinnata, koostada juhised konkreetsete lühisekkumiste jaoks ja võtta need kasutusele riikides, kus neid veel ei ole, ja leida kava nende levitamiseks kogu ELis. See annab suuremad võimalused lühisekkumise kasutamiseks alkoholi tarvitamisest tingitud tervisehäirete korral ja tegeleda probleemidega varases etapis vältimaks tõsisemate ja kulukamate tagajärgede tekkimist.

[Projektitoetus]

Ligikaudne summa: 350 000 eurot

3.2.2.6.   ELi alkoholistrateegia rakendamiseks loodud struktuuride hindamine

Meetme eesmärk on hinnata ELi alkoholistrateegiat, sealhulgas ELi alkoholi- ja tervisefoorumi hinnang ja liikmesriikide toetamiseks loodud struktuurid ja meetmed, nagu riikliku alkoholipoliitika ja alkoholitarbimise vastaste meetmete komitee (Committee on National Alcohol Policy and Action – CNAPA), ning arendada ELi tasandil välja ühine teadmiste baas ja parimad tavad. Teadmiste baasi ajakohastamine ja strateegia rakendamise struktuuride hindamine aitab kaasa alkoholitarbimisega seotud kahjulikke mõjusid käsitlevatele ELi meetmetele üldhinnangu andmisele.

[Olemasolev raamleping]

3.2.2.7.   Teadusalane ja tehniline abi ELi meetmete rakendamiseks toitumise, alkoholi ja tervisefoorumi tegevuse valdkonnas

Meetme eesmärk on anda teadusalast ja tehnilist abi ELi meetmete rakendamiseks toitumise ja alkoholitarbimise valdkonnas ning samuti Euroopa Tervisefoorumi tegevuseks.

Toitumise valdkonnas püütakse selle meetme raames toetada toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste strateegia rakendamisega seotud tegevust ning eelkõige Euroopa tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusplatvormi ning toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelise töörühma tööd. Meede hõlmab teaduslike kokkuvõtete ja analüüside koostamist strateegia põhivaldkondades, nagu ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud haigused, toitumistavasid mõjutavad tegurid, tarbijate teavitamine, toodete koostise muutmine ja reklaam, ning infrastruktuuri ja tervislikke eluviise. Seoses alkoholiga on teadusalast tuge vaja komisjoni meetmete rakendamisel alkoholist põhjustatud kahjude puhul. See hõlmab ELi alkoholistrateegia rakendamise toetamist teadmistel põhinevate ülevaadete ja analüüside koostamise kaudu, mis annavad aluse uute meetmete väljatöötamiseks. Euroopa Tervisefoorumiga seoses püütakse meetme raames abistada komisjoni Euroopa Tervisefoorumi tegevuse ellu rakendamisel. See tähendab ELi tervisefoorumi ja avatud foorumi tegevuse, sealhulgas teadusalase ja tehnilise töö korraldamist ja toetamist.

[Olemasolev raamleping]

3.2.3.   Raskete ja haruldaste haiguste ennetamine (terviseprogrammi lisa punkt 2.2.2)

3.2.3.1.   Meetmete toetamine komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” raames

2010. aasta konkursikutsega käivitatud ühismeede „Euroopa partnerlus vähktõve vastaste meetmete võtmiseks” on Euroopa partnerlust toetavate meetmete võtmise alguspunkt. Koostöö arenedes ilmnevad uued meetmete võtmist vajavad küsimused, mida teatises KOM(2009) 291 (lõplik) nimetatud ei ole. Meetme eesmärk on toetada Euroopa partnerlust, lähtudes kindlakstehtud valdkondades esilekerkivatest vajadustest. Keskmes on tervise edendamine ja vähktõve ennetamine keskkonnategurite ja vähktõve taustal. Eesmärk on välja selgitada olulised keskkonnategurid ja näidata, kas, kuidas ja milliseid keskkonnategureid on vähktõbe puudutavates liikmesriikide meetmetes käsitletud. Parimate tavade näidete põhjal, mis liikmesriikides on olemas vähktõve põhjustavate keskkonnategurite käsitlemiseks, tuleks teha ettepanekud ulatusliku vähktõvekava või -strateegia kohta.

[Projektitoetus]

Ligikaudne summa: 300 000 eurot

3.2.3.2.   Teadusalane ja tehniline abi vähktõve vastaste meetmete võtmise Euroopa partnerluse toetamiseks ja vähktõve käsitleva nõukogu soovituse rakendamise järelmeetmed

Rahvusvahelisele Vähiuurimiskeskusele (IARC) antava otsetoetuse eesmärk on anda vähktõve vastaste meetmete võtmise Euroopa partnerlusele kvaliteetset teatusalast ja tehnilist abi. Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) koordineerib ja juhib teadusuuringuid inimestel esineva vähktõve põhjuste ja kantserogeenesi mehhanismide kohta ning töötab välja vähktõve ennetamise ja tõrje teaduslikke strateegiaid. IARC on vähiuuringute valdkonnas ainulaadne organisatsioon ning ta pakub vähktõve uurimiseks kvaliteetset teadusalast ja tehnilist tuge, mis on vähktõve vastaste meetmete võtmise Euroopa partnerluse tõhusaks toimimiseks vajalik.

Meetmega tagatakse varasemate tulemuste (nt Euroopa vähktõvevastane tegevuskava, Euroopa juhised vähktõve sõeluuringu kohta) ajakohastamine või järelmeetmete võtmine ning panustatakse vähktõve vastaste meetmete võtmise Euroopa partnerluse eesmärkidesse vähktõvest põhjustatud haiguskoormusest teavitamise osas. Meetmed on otseselt seotud komisjoni kohustustega, mis tulenevad vähktõve sõeluuringut käsitlevast nõukogu 2. detsembri 2003. aasta soovitusest ja Euroopa Parlamendi (Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon vähivastase võitluse kohta laienenud Euroopas) ja nõukogu (nõukogu 10. juuni 2008. aasta järeldused vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamise kohta) taotlustest.

Meede hõlmab ettevalmistusi Euroopa vähktõvevastase tegevuskava läbivaatamiseks, vähktõve sõeluuringutes kvaliteedi tagamist käsitlevate Euroopa suuniste rakendamise hindamist nõukogu soovituse rakendamise raames ja teavet vähktõvest põhjustatava haiguskoormuse kohta, mis panustab otseselt vähktõve vastaste meetmete võtmise Euroopa partnerluse eesmärkide saavutamisse selles valdkonnas.

[Otsetoetus IARCle]

Ligikaudne summa: 1 300 000 eurot

3.2.3.3.   Euroopa harvikhaiguste teabevõrgustiku toetamine

Meetme eesmärk on toetada erinevaid Euroopa harvikhaiguste teabevõrke, mida on nimetatud teatise KOM(2008) 679 (lõplik) punktis 4.4 ja nõukogu 8. juuni 2009. aasta soovituses tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas.

Meetmega aidatakse kaasa komisjoni teatises ja nõukogu soovituses püstitatud eesmärkide saavutamisele ning suurendatakse otsest kasu, mida patsiendid saavad Euroopa tugikeskuste võrgustiku pilootprojektist, Euroopa harvikhaiguste registri või muude harvikhaiguste teabevõrgustike loomisest. Meetme raames tuleks rahastada rohkem kui ühte võrgustikku.

[Projektitoetused]

Ligikaudne summa: 1 500 000 eurot

3.2.3.4.   Toetus harvikhaigusi käsitleva nõukogu soovituse ja komisjoni teatise rakendamiseks

Nõukogu 8. juuni 2009. aasta soovituses Euroopa tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas kutsutakse liikmesriike üles võtma enne 2013. aasta lõppu vastu riiklikud tegevuskavad harvikhaiguste kohta ning enamik liikmesriike vajab selles valdkonnas veel abi. Meede toetub haruldaste haiguste riiklike kavade väljatöötamise Euroopa projektile (EUROPLAN) ja ELi haruldaste haiguste töörühma teadusalase toetamise ühismeetmele. Selle kaudu annab EL vajalikku tuge harvikhaiguste riiklike kavade väljatöötamiseks ja ellu rakendamiseks ülejäänud 18 liikmesriigis ning samuti tehnilist abi EFTA/EMP ja muudele kolmandatele riikidele, nagu sätestatud eespool nimetatud nõukogu soovituses ja teatises KOM(2008) 679 (lõplik).

Liikmesriikidega tuleks kokku leppida Euroopa harvikhaiguste tugivõrgustike akrediteerimise ja määramise menetlused ning need peaks moodustama osa harvikhaiguste riiklikest kavadest. See on uuenduslik meede, millega tagatakse ajavahemikul 2006–2009 ELi vahenditest toetatud Euroopa harvikhaiguste tugivõrgustike projektide järjepidevus ning luuakse nende toimimiseks uus tehniline ja poliitiline võrgustik. Meetme raames antakse teadusalast abi ka uuele Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomiteele, mis moodustati komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsusega 2009/872/EÜ Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee moodustamise kohta (12). See hõlmab eelkõige abi eespool nimetatud nõukogu soovituse ja komisjoni teatise rakendusaruande koostamise jaoks ning komitee tegevust toetavate töörühmade loomist ja õpikodade korraldamist ja sidusrühmade piisava tehnilise kaasamise tagamist. Ühismeetmega aidatakse kaasa ka nomenklatuuride ühtlustamisele rahvusvahelisel tasandil, et tagada harvikhaiguste ja tervishoiu teabesüsteemide nähtavus, edendada kvaliteedi juhtimist diagnostikalaborites ja selgitada „harva esinemise” põhimõtet, mida kasutatakse uute tegevusvaldkondade välja selgitamiseks (levimuse ja esinemissageduse väärtused tegevusvaldkondade kaupa).

[Ühismeede]

Ligikaudne summa: 3 000 000 eurot

3.3.   Kolmanda eesmärgi „Terviseteabe ja tervisealaste teadmiste kogumine ja levitamine” raames võetavad meetmed

Selle eesmärgi raames võetavate meetmete eesmärk on soodustada teadmiste ja parimate tavade vahetamist terviseküsimustes ning koguda, analüüsida ja levitada tervisealast teavet.

3.3.1.   Euroopa tervishoiu teabesüsteem (terviseprogrammi lisa punkt 3.2.1)

3.3.1.1.   Haiglate katsevõrgustike loomise toetamine seoses piirülestele patsientidele osutatavate raviteenuste hüvitamisega

Meetme eesmärk on luua võrgustik selliste haiglate uurimiseks, kelle poole pöördub ravi saamiseks märkimisväärsel arvul muude liikmesriikide patsiente, ja mille liikmetest kolmandik on piiriäärsetes piirkondades asuvad haiglad. Haiglad esitavad ja vahetavad teavet piirülestele patsientidele osutatava ravi eest tasumisega seotud haldusküsimuste kohta, sealhulgas raviteenuste hinnakirja kehtestamine, haiglate tulu võimalik kaotus, ettemaksete võimalik kasutamine ja viivised haiglakulude hüvitamisel. Võrgustik hindab probleemide peamisi põhjusi ja esitab võimalikke lahendusettepanekuid. Võrgustik loob ka süsteemi, mille kaudu saada patsientidelt tagasisidet piirülestele raviteenustele tehtud kulutuste hüvitamise kohta. Tagasisidet kogutakse patsiendi teadval nõusolekul. Lisaks võrdleb võrgustik diagnoosipõhiste kompleksteenuste (DRG) hindu plaaniliste operatsioonide levinuimate tüüpide nimekirja jaoks ning teeb järeldused liikmesriikide üldise hinnataseme ja suhtelise hinnataseme erinevuste kohta.

[Projektitoetus]

Ligikaudne summa: 500 000 eurot

3.3.1.2.   Tervishoiusüsteemide ekspertide koondamine

Meetme eesmärk on anda komisjonile ja liikmesriikidele tehnilist ja poliitilist abi tervishoiusüsteemide majandusliku tõhususe kohta riiklikul tasandil. See hõlmab 1) poliitilisi mudeleid, milles selgitatakse välja tervishoiusüsteemi poliitikavaldkonnad, mis võivad teemadelt erineda, ning püütakse neid analüüsida; 2) ekspertide kindlaks määramist ja nende tööle võtmist iga liikmesriigi ja poliitikavaldkonna jaoks ning institutsiooniliste partnerite (Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskus, Euroopa tervishoiujuhtide kolleegium (EHMA), Euroopa Investeerimispank jne) kindlaks tegemist ja nendega kontakti loomist, st ekspertide reservnimekirja koostamist; 3) selliste struktuuride pikaajalise juhtimismudeli välja töötamist, mille kaudu koondada ja jagada ekspertteadmisi tervishoiusüsteemide kohta Euroopa ja riiklikul tasandil, võttes seejuures arvesse punktis 3.3.1.8 kavandatud meetme tulemusi ja 4) ekspertide reservnimekirja koostamist, juhtimismudeli või muu struktuuri väljaarendamist prooviuuringu kaudu.

[Hankemenetlus/otsetoetus Euroopa vaatluskeskusele]

3.3.1.3.   Täiendavad ühismeetmed teatavate tervishoiutehnoloogiate hindamise katseprojektide kohta

Selle meetmega täiendatakse tervishoiutehnoloogiate hindamise (HTA) (2010–2012) ühismeedet arvukate katseprojektide kaudu, keskendudes HTA teabe ühistootmiseks välja töötatud mudelite ja vahendite esmakordsele katsetamisele ja rakendamisele pädevama sekretariaadi ja koordineerimise, tootepõhiste info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate täiendamise ja HTA suutlikkuse suurendamise kaudu. Meede hõlmab edastatava HTA põhiteabe tootmist Euroopa tasandil, mis lihtsustab riigi tasandil tehtavat tööd kooskõlas HTA põhimudeli väljaarendamisega EUnetHTA (Euroopa tervishoiutehnoloogia hindamise võrgustik) projekti raames ja ühismeetmeid ajavahemikul 2010–2012. See hõlmab HTA struktureeritud põhiteabe samaaegset ühistootmist Euroopa tasandil, st a) ühismeetmesse kaasatud partnerite koostöö lihtsustamine HTA ühistel teemadel; b) kontroll selle üle, kui hästi suudavad riiklikud HTA kogud läbi viia ühiseid kiirhindamisi (sealhulgas mõlemate tootmismudelite (a ja b) kulude ja tulemuslikkuse kohta andmete kogumine); kontroll selle üle, kui hästi suudetakse toota HTA struktureeritud põhiteavet erinevate tehnoloogiavaldkondade puhul (ravimid, meditsiiniseadmed, sekkumised); Euroopa HTA võrgustiku sekretariaadi koordineerimissuutlikkuse analüüs (nt sekretariaadi juhtimine liikmesriikide, ELi institutsiooni poolt); täiendav kontroll selle üle, kuidas saaks sidusrühmi võrgustiku tegevusse kaasata, kusjuures kaasamine peaks toimuma seisukohtade vahetamise kaudu, kui liikmed seda sobivaks peavad, ning teadlaste kaasamine HTA põhiteabe tootmise protsessi ja sidusrühmade (eelkõige patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonide) suutlikkuse suurendamine HTAs.

Meetmega tuleks Euroopa koordineerimismehhanismi abil suurendada riigi tasandil tehtavate HTAde arvu, anda soovitusi ELi HTA koostöö vormi ja toimumise kohta; edendada sidusrühmade suutlikkust HTAs, et nad saaksid sellesse protsessi asjakohaselt panustada. Tulemused tuleks avaldada kõigile kättesaadavas teaduslikus kirjanduses. Meetme tulemusena peaksid komisjon ja liikmesriigid jõudma paremale arusaamisele sellest, kuidas luua jätkusuutlik struktuur HTA töö jaoks ELis. Tulemus aitab kaasa ELi tervishoiustrateegia (2008–2013) 3. eesmärgi saavutamisele.

[Ühismeede]

Ligikaudne summa: 6 600 000 eurot

3.3.1.4.   Piiriülesed e-tervise vahendid, mis aitavad kaasa meditsiinilise teabe vahetamisele ja meditsiiniuuringutele

E-tervise alase ühismeetme eesmärk on arendada tööd kahe veel käsitlemata vajaduse osas: 1) e-tervise vahendid haiguste ja ravi uurimise toetamiseks ning 2) riiklikud kontaktpunktid, kust patsiendid teavet saavad. Esimese vajaduse osas tuleks käesoleva meetme raames anda heade tavade näitel mitmeid üksikasjalikke soovitusi terviseteabe ja tervisealaste uuringute toetamiseks. Seoses teise vajadusega alustatakse käesoleva meetme raames ettevalmistusi piiriüleste tervishoiuteenuste kontaktpunktide käivitamiseks. Riiklikest kontaktpunktidest saavad patsiendid asjakohast teavet kõikide piiriüleste tervishoiuteenuste põhiaspektide kohta. Võrgustiku kaudu antakse patsientidele olulist teavet ka ELi tasandil. Selle meetmega edendatakse patsientide liikuvust, kuna antakse selget teavet patsientide õiguste kohta piiriüleste raviteenuste puhul, suurendatakse patsiendiohutust, andes teavet tervishoiuteenuste osutajate kohta, ning edendatakse liikmesriikide koostööd piiriüleses tervishoius.

[Ühismeede]

Ligikaudne summa: 2 400 000 eurot

3.3.1.5.   Koostöö OECDga terviseteabe alal

Meetme eesmärk on jätkata tervishoiuteenuste kvaliteedi näitajate projekti. See hõlmab ühiselt välja antava trükise „Health at the Glance - European edition” väljaarendamist, kus käsitletakse ELi tervishoiu eri aspekte; tervishoiu valdkonnas mudelite loomise („health modelling”) järelmeetmeid; tervisealaste sekkumiste tõhusust, tulemuslikkust ja ülekanduvat mõju, mille tulemusena tuleks välja töötada mudel, mille abil saaks uurida erinevate tegurite tähtsust, et leida alternatiivseid raviteenuste võimalusi ja hinnata sellega seotud ressursivajadust; tervishoiu arvepidamissüsteemi (SHA) läbivaatamise järelmeetmeid, et laiendada andmehalduse alast koostööd Eurostati, OECD ja WHO Euroopa vahel eesmärgiga luua integreeritud statistiline süsteem, mis toodaks absoluutselt võrreldavaid andmeid; haiglasektori analüüsi: Eurostati ja OECD poolt korrapäraselt kogutavate haiglaprotseduure käsitlevate andmete võrreldavuse hindamist ja soovituste tegemist riikidele andmevõrreldavuse parandamiseks. Hinnatakse OECD ja komisjoni vahelist koostööd tervishoiu valdkonnas, et teha kindlaks lisaväärtus ja küsimused, millele tuleks tulevikus keskenduda. Tulemusi kasutatakse tõenditel põhinevate meetmete võtmisel.

[Otsetoetus OECDle]

Ligikaudne summa: 500 000 eurot

3.3.1.6.   Juhiste koostamine e-retsepti koostalitusvõime edendamiseks

Meetmega tehakse ettevalmistused selleks, et viia lõpule selliste suuniste koostamise projekt, millega toetatakse liikmesriike e-retseptide koostalitusvõime väljaarendamisel. Meede toetub epSOS (nutikad avatud teenused Euroopa patsientidele) projekti ja nimelt e-retseptide vallas tehtud töö raames kogutud erialateadmistele. Sellel meetmel on kaks eesmärki. Esiteks analüüsitakse e-retsepti koostalitusvõime suuniste üldist teostatavust, et välja selgitada, millised aspektid (nt privaatsus ja konfidentsiaalsus, korralduslik raamistik, semantiline ja arhitektuuriline/tehniline koostalitusvõime) peaksid suunistes kindlasti sisalduma, ja kui detailselt tuleks neid käsitleda. Teiseks saab teostatavuse analüüsi tulemuste põhjal koostada juhiste projekti, kus käsitletakse valitud aspekte esialgselt kindlaks määratud üksikasjalikkusega (nt üldised kirjeldavad juhised versus üks konkreetne standard). Selle meetmega suurendatakse patsientide liikuvust (piiriüleste) tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamise kaudu patsiendiohutust vigade vältimise kaudu retsepti väljastamisel piirülestes olukordades ning edendatakse liikmesriikide koostööd piiriüleses tervishoius.

[Hankemenetlus]

3.3.1.7.   Euroopa terviseteabe süsteemi ja uuenduslike lahenduste leviku toetamine

Meetme eesmärk on luua mehhanism üleeuroopalise kvaliteetse terviseteabe koondamiseks, esitamiseks ja ajakohastamiseks „Euroopa tervishoiualase wikipedia HEIDI” kaudu. Algatuse lisaväärtus tuleneb nelja elemendi kombinatsioonist: suurema hulga tervishoiutöötajate kaasamine üle Euroopa teabe esitamisse ja haldamisse; Euroopa lisaväärtus tänu ühtsele kesksele üleeuroopalisele tervishoiualasele teabepangale; tehniline platvorm, mis võimaldab teavet pidevalt ajakohastada, paberkandjal aruannete asemel, mis tahes-tahtmata aeguvad, ja kvaliteedi tagamise mehhanism, mille raames esitatakse tehtavad ajakohastused Euroopa erinevate valdkondade ekspertidele kinnitamiseks, et tagada teabe usaldusväärsus. Meede hõlmab sisu väljatöötamist, uudsete lahenduste levitamist, ning tehnilise abi ja kiire teabe andmist liikmesriikidele.

[Hankemenetlus]

3.3.1.8.   Komisjoni liikmesus Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskuses

Komisjon on Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskuse liige, et toetada vaatluskeskuse põhitööd ja tugevdada Euroopa ja piiriülese mõõtme integreerimist vaatluskeskuse töösse, eesmärgiga kasutada võimalikult hästi selle spetsiaalseid erialateadmisi ja võimalusi Euroopa tervishoiustrateegia rakendamisel.

Omavahelise koostöö raames töötavad komisjon ja vaatluskeskus välja vahendi, millega hinnata Euroopa tervishoiusüsteemide toimimist. Nad koostavad väljaande, milles hinnatakse tervishoiusüsteemide toimimisvõime võrdlemisel kasutatava tehnika taset. Erilist rõhku pannakse teabele toimivussuutlikkuse kohta, mis võimaldab süsteeme võrrelda.

[Muud meetmed]

Ligikaudne summa: 500 000 eurot

3.3.2.   Tervisealase teabe levitamine ja kasutamine (terviseprogrammi lisa punkt 3.2.2)

3.3.2.1.   Meetmetest ja terviseprogrammi tulemustest teavitamine ja nende edendamine ning teavitustegevuse hindamine

Meetme eesmärk on anda teavet tervishoiualaste meetmete ja terviseprogrammi tulemuste kohta ja neid edendada ning hinnata teavitustegevust. See hõlmab järgmist. 1) ELi rahvatervise portaali arendamine. Meetmega püütakse muuta portaal nähtavamaks ja suurendada selle kasutajate hulka, kaardistada ja hinnata kasutajaid ja nende vajadusi, hinnata portaali kasutajasõbralikkust ja kasutajate rahulolu ning vaadata läbi selle struktuur ja toimetuslik joon. 2) ELi ajakirjanduspreemia andmine. Selle eesmärk on edendada kvaliteetsete artiklite kirjutamist, millega suurendatakse teadlikkust tervishoiu ja patsientide õiguste teemadest, ning luua mitteametlik võrgustik, mis koosneb ELi tervishoiuküsimustest huvituvatest liikmesriikide ajakirjanikest, et edendada kohalikku teabevahetust liikmesriikides. 3) Trükiste ja audiovisuaalsete materjalide avaldamine. 4) õpikodade ja eksperdikohtumiste korraldamine, infostendide ja muu teabematerjali kättesaadavaks tegemine.

[Olemasolev raamleping]

3.3.2.2.   ELi terviseportaali ja tervishoiualaste veebisaitide hooldus, ajakohastamine ja haldus, sealhulgas siseteenused

Meetme eesmärk on tagada tervishoiualaste veebisaitide (Euroopa veebisait, ELi tervishoiuportaal koos selle alla kuuluvate muude saitidega, nagu Euroopa patsientide heaks, kriisikommunikatsioon, ajakirjanduspreemia ja nendega seotud uudiskirjad) hooldus, ajakohastamine ja haldus, täiendades samal ajal nende kujundust ja laiendades nende kasutajaskonda, toetades seeläbi tervisealase teabe kogumist ja levitamist, ja Tervis-ELi uudiskirja toimetamine.

[Olemasolev raamleping]

3.3.2.3.   IT-teemaline üldkava

Selle meetmega toetatakse selliste IT-vahendite ja -süsteemide arendamist ja hooldust, mis on vajalikud tervishoiualaste tegevuste ja meetmete väljatöötamiseks ja elluviimiseks.

[Olemasolev raamleping]

3.3.3.   Analüüs ja aruandlus (terviseprogrammi lisa punkt 3.2.3)

3.3.3.1.   ELi uuringukava tervishoiu majanduslike aspektide hindamise kohta

Meetme üldeesmärk on kavandada ELi jaoks uuringukava tervishoiu majanduslike aspektide hindamise kohta. Konkreetsed eesmärgid on järgmised: 1) ülevaade tervishoiu majanduslikke aspekte käsitlevate uuringute kohta (nt publikatsioonid kulutõhususe/kasulikkuse ja /või kulutasuvuse kohta) valitud ravivaldkondades, mille abil saab välja selgitada need valdkonnad, kus selliseid uuringuid on väga vähe tehtud; 2) ekspertanalüüs kõnealuste uuringute vähesuse kohta nendes valdkondandes; 3) ettepanek tervishoiu majanduslike aspektide ELi uuringute prioriteetide kohta.

[Otsetoetus WHOle]

Ligikaudne summa: 200 000 eurot

3.3.3.2.   Tervishoiuvaldkonda käsitlevad aruanded ja analüüsid

Meetme eesmärk on esitada teavet aruannete ja majandusanalüüside vormis, mida vajatakse kiiresti poliitiliste meetmete välja töötamiseks ja nende rakendamise mõju hindamiseks. Tervishoiuvaldkonda käsitlevate aruannete eesmärk on toota ülevaatlikke ja informatiivseid aruandeid nende tervishoiualaste teemade kohta, mida komisjon peab avalikkuse, sidusrühmade ja poliitikakujundajate jaoks oluliseks. Majandusanalüüside eesmärk on saada usaldusväärset teavet tervise ja tervisega seotud fenomenide kohta, mille alusel poliitilisi meetmeid välja töötada. Lisaks sellele toetatakse meetmega selliste andmete kogumist, mida vajatakse aktiivse ja tervena vananemise innovaatiliseks partnerluseks.

[Olemasolev raamleping]

3.3.3.3.   Tervishoiupersonali teostatavusuuring

Meetme eesmärk on teha teostatavusuuring ELi tasandi koostöö jaoks, mis hõlmab suundumuste jälgimist tervishoiutöötajate puhul, tervishoiuvaldkonna tööjõuvajaduse ennustamist ja liikmesriikide abistamist tööjõu planeerimisel. Uuringu eesmärk on uurida heade tavade ja uuenduslike lahenduste ELi tasandil jagamise tulusid ja kulusid, et edendada pikaajalist tööjõu planeerimist liikmesriikides, hinnata ja ennustada praegusi ja tulevasi muutusi kutseoskuste kombinatsioonis, kohandada tööjõudu vastavalt patsientide vajadustele vananevas ühiskonnas ja hinnata, milliseid koolitusinvesteeringuid on vaja teha uue tehnoloogia paremaks kasutamiseks.

[Olemasolev raamleping]

3.3.3.4.   Inimtervishoius kasutatavate ravimite infolehtede ja tooteomaduste kokkuvõtete uuring

Meetme eesmärk on esitada komisjonile hinnang ravimite infolehtede ja tooteomaduste kokkuvõtete loetavuse kohta. Meetmega tahetakse välja selgitada nende võimalikud puudused tervishoiutöötajate ja avalikkuse teabeallikana, pöörates infolehtede ja tooteomaduste kokkuvõtete loetavuse, kujunduse ja sisu hindamisel eritähelepanu eakatele ning ravimite mõistlikule kasutamisele ja patsiendiohutusele; teha kindlaks puuduste esinemise põhjus ja selle võimalik mõju patsiendi tervisele; anda soovitusi ravimite infolehtede ja tooteomaduste kokkuvõtete parandamiseks, et muuta need tervishoiutöötajatele ja üldsusele väärtuslikumaks teabeallikaks ning suurendada nende osa ravimite mõistliku kasutamise ja patsiendiohutuse parandamisel. Selle meetme raames koostatakse põhjalik hinnang, mis võimaldab komisjonil kaaluda vajalike meetmete võtmist selles valdkonnas ja annab oma panuse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse. Aruanne tuleb Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitada 24 kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi avaldamist, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (13). Muutev direktiiv avaldati 31. detsembril 2010. Uuring tuleks seega lõpetada 2012. aasta esimeseks kvartaliks, et komisjon saaks aruande ettenähtud tähtaja jooksul ette valmistada.

[Olemasolev raamleping]

---

(1)  Mõiste „erasektor” hõlmab siin tulu saavaid äriühinguid, ettevõtteid, korporatiivseid ettevõtteid, ärilisi organisatsioone ja muid üksusi vaatamata nende õiguslikule iseloomule (kas registreeritud või registreerimata), omandiõigusele (kuuluvad täielikult või osaliselt eraomanikule või riigile) või suurusele (suur või väike), kui nad ei ole avalik-õigusliku kontrolli all.

(2)  ELT L 241, 10.9.2008, lk 21.

(3)  ELT C 151, 3.7.2009, lk 7.

(4)  ELT L 33, 8.2.2003, lk 30.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimiohutuse järelevalvega. Vt direktiivi 2001/83/EÜ artikli 59 lõike 3 muudatust.

(6)  ELT L 207, 6.8.2010, lk 14.

(7)  ELT L 294, 25.10.2006, lk 32.

(8)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

(9)  EÜT L 194, 18.7.2001, lk 26.

(10)  ELT L 152, 20.6.2003, lk 16.

(11)  http://whqlibdoc.who.int/publications/2003/9241591013.pdf

(12)  ELT L 315, 2.12.2009, lk 18.

(13)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

---

II LISA

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) projektide rahastamiskriteeriumid

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt a

Käesolevat dokumenti kohaldatakse üksnes terviseprogrammi eraldiseisvate meetmete kaasrahastamiseks toetuste kaudu, mida antakse projektikonkursi põhjal.

1.   ÜLDPÕHIMÕTTED

| 1. | Finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad on viitedokumendid terviseprogrammi rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad on viitedokumendid terviseprogrammi rakendamiseks.

| 2. | Toetused peavad vastama järgmistele põhimõtetele:






  — | kaasrahastamise eeskiri: nõutav on ELi vahendite väline kaasrahastamine kas toetuse saaja omavahenditest või kolmandate isikute rahalistest vahenditest. Vajadusel või kui see on asjakohane, võib kaasrahastamiseks pidada ka kolmandatelt isikutelt pärinevaid mitterahalisi sissemakseid (finantsmääruse artikkel 113 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 172); |
| --- | --- | --- |

2.

Toetused peavad vastama järgmistele põhimõtetele:

—

kaasrahastamise eeskiri: nõutav on ELi vahendite väline kaasrahastamine kas toetuse saaja omavahenditest või kolmandate isikute rahalistest vahenditest. Vajadusel või kui see on asjakohane, võib kaasrahastamiseks pidada ka kolmandatelt isikutelt pärinevaid mitterahalisi sissemakseid (finantsmääruse artikkel 113 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 172);

| — | kasumi taotlemise keeld: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 165); |
| --- | --- |

—

kasumi taotlemise keeld: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 165);

| — | tagasiulatuva kohaldamise keeld: rahastamiskõlblikud kulutused peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võidakse rahastada kulutusi, mis tekkisid alates toetustaotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112); |
| --- | --- |

—

tagasiulatuva kohaldamise keeld: rahastamiskõlblikud kulutused peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võidakse rahastada kulutusi, mis tekkisid alates toetustaotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112);

| — | topeltrahastamise keeld: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111) (1). |
| --- | --- |

—

topeltrahastamise keeld: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111) (1).

| 3. | Meetmete ettepanekuid (projekte) hinnatakse järgmise kolme kriteeriumikategooria alusel:






  — | välistamise ja abikõlblikkuse kriteeriumid, et hinnata taotleja abikõlblikkust – finantsmääruse artikkel 114; |
| --- | --- | --- |

3.

Meetmete ettepanekuid (projekte) hinnatakse järgmise kolme kriteeriumikategooria alusel:

—

välistamise ja abikõlblikkuse kriteeriumid, et hinnata taotleja abikõlblikkust – finantsmääruse artikkel 114;

| — | valikukriteeriumid, mis võimaldavad hinnata taotleja finants- ja tegevusvõimet väljapakutud meede lõpule viia – finantsmääruse artikkel 115; |
| --- | --- |

—

valikukriteeriumid, mis võimaldavad hinnata taotleja finants- ja tegevusvõimet väljapakutud meede lõpule viia – finantsmääruse artikkel 115;

| — | toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust. |
| --- | --- |

—

toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust.

Hindamismenetluse käigus arvestatakse neid kolme kriteeriumikategooriat järjestikku. Kui projekt ei vasta ühe kategooria nõuetele, siis ei arvestata seda järgmises hindamise etapis ja projekt lükatakse tagasi.

| 4. | Terviseprogrammi raames on eelistatud projektid,






  — | mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ega korda varasemaid; |
| --- | --- | --- |

4.

Terviseprogrammi raames on eelistatud projektid,

—

mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ega korda varasemaid;

| — | mis annavad tervishoiuvaldkonnas Euroopa tasandil lisaväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades sobivat arvu abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal; |
| --- | --- |

—

mis annavad tervishoiuvaldkonnas Euroopa tasandil lisaväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades sobivat arvu abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal;

| — | mis edendavad ja toetavad ELi tegevuspõhimõtteid tervishoiuvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

mis edendavad ja toetavad ELi tegevuspõhimõtteid tervishoiuvaldkonnas;

| — | milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja eeldatavate tulemuste täpsele kirjeldamisele; |
| --- | --- |

—

milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja eeldatavate tulemuste täpsele kirjeldamisele;

| — | mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil.

2.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

| 1. | Need taotlejad, kes on finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud välistavas olukorras, jäetakse terviseprogrammi alusel toetuse andmise menetluses arvestamata.
  Tõenduse alus: kandidaadid esitavad vandega kinnitatud, nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud avalduse, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski eespool nimetatud olukorras. |
| --- | --- |

1.

Need taotlejad, kes on finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud välistavas olukorras, jäetakse terviseprogrammi alusel toetuse andmise menetluses arvestamata.

Tõenduse alus: kandidaadid esitavad vandega kinnitatud, nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud avalduse, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski eespool nimetatud olukorras.

| 2. | Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekute, puudulike ettepanekute või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavate ettepanekute rahastamist ei kaaluta. See ei kehti ilmsete tehniliste vigade korral rakenduseeskirjade artikli 178 lõike 2 tähenduses.
  Kõik taotlused peavad sisaldama projektikonkursi kutses nõutud dokumente, kaasa arvatud järgmised dokumendid:






  — | haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta, |
| --- | --- | --- |

2.

Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekute, puudulike ettepanekute või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavate ettepanekute rahastamist ei kaaluta. See ei kehti ilmsete tehniliste vigade korral rakenduseeskirjade artikli 178 lõike 2 tähenduses.

Kõik taotlused peavad sisaldama projektikonkursi kutses nõutud dokumente, kaasa arvatud järgmised dokumendid:

—

haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta,

| — | projekti tehniline kirjeldus, |
| --- | --- |

—

projekti tehniline kirjeldus,

| — | projekti üldeelarve ja ELi kaasrahastamise nõutav tase. |
| --- | --- |

—

projekti üldeelarve ja ELi kaasrahastamise nõutav tase.

Tõenduse alus: taotluse sisu.

| 3. | Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetustaotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse terviseprogrammis osalemisest välja.
  Tõenduse alus: toetustaotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud alguskuupäev ja kestus. |
| --- | --- |

3.

Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetustaotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse terviseprogrammis osalemisest välja.

Tõenduse alus: toetustaotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud alguskuupäev ja kestus.

3.   VALIKUKRITEERIUMID

Hindamiskõlblikuks peetakse üksnes neid ettepanekuid, mis vastavad välistamiskriteeriumide nõuetele. Täidetud peavad olema kõik järgmised valikukriteeriumid.

| 1. | Finantssuutlikkus
  Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine meetme teostamise terve perioodi vältel ja osalemine selle kaasrahastamises.
  Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama kasumiaruande ja bilansiaruanded kahe viimase majandusaasta kohta.
  Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega, või selliste organisatsioonide loodud eriagentuuride suhtes. |
| --- | --- |

1.

Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine meetme teostamise terve perioodi vältel ja osalemine selle kaasrahastamises.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama kasumiaruande ja bilansiaruanded kahe viimase majandusaasta kohta.

Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega, või selliste organisatsioonide loodud eriagentuuride suhtes.

| 2. | Tegevussuutlikkus
  Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.
  Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni viimase aasta tegevusaruande, sealhulgas tegevust ja finantsasju käsitlevad andmed ning tehnilised andmed ning kõigi projekti kaasatud organisatsioonide kõigi asjaomaste töötajate elulookirjeldused. |
| --- | --- |

2.

Tegevussuutlikkus

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni viimase aasta tegevusaruande, sealhulgas tegevust ja finantsasju käsitlevad andmed ning tehnilised andmed ning kõigi projekti kaasatud organisatsioonide kõigi asjaomaste töötajate elulookirjeldused.

| 3. | Lisadokumendid esitatakse komisjoni nõudmisel.
  Nõudmise korral peavad taotlejad esitama tunnustatud audiitori koostatud välisauditi aruande, milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust. |
| --- | --- |

3.

Lisadokumendid esitatakse komisjoni nõudmisel.

Nõudmise korral peavad taotlejad esitama tunnustatud audiitori koostatud välisauditi aruande, milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

4.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Ainult neid projekte, mis vastavad välistamis- ja valikukriteeriumidele, võib edasi hinnata järgmiste toetuse andmise kriteeriumide põhjal.

| 1. | Projekti poliitiline ja kontekstiline asjakohasus (40 punkti, künnis 20 punkti):






  a) | projekti panus terviseprogrammi eesmärkide ja prioriteetide täitmisse vastavalt 2011. aasta töökavas määratletule (8 punkti); |
| --- | --- | --- |

1.

Projekti poliitiline ja kontekstiline asjakohasus (40 punkti, künnis 20 punkti):

a)

projekti panus terviseprogrammi eesmärkide ja prioriteetide täitmisse vastavalt 2011. aasta töökavas määratletule (8 punkti);

| b) | strateegiline tähendus ELi tervisestrateegia (2) seisukohalt ning praeguste teadmiste ja tervisemõjuga seoses oodatava panuse seisukohalt (8 punkti); |
| --- | --- |

b)

strateegiline tähendus ELi tervisestrateegia (2) seisukohalt ning praeguste teadmiste ja tervisemõjuga seoses oodatava panuse seisukohalt (8 punkti);

| c) | Euroopa tasandi lisaväärtus tervishoiu valdkonnas (8 punkti):






  — | mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed; |
| --- | --- | --- |

c)

Euroopa tasandi lisaväärtus tervishoiu valdkonnas (8 punkti):

—

mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed;

| — | vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega; |
| --- | --- |

—

vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega;

| d) | geograafilise katvuse asjakohasus (8 punkti):
  taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline ulatus vastaks selle eesmärkidele, ning selgitama abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust.
  Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult üht abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi; |
| --- | --- |

d)

geograafilise katvuse asjakohasus (8 punkti):

taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline ulatus vastaks selle eesmärkidele, ning selgitama abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust.

Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult üht abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi;

| e) | projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga (8 punkti):
  taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega. |
| --- | --- |

e)

projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga (8 punkti):

taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega.

| 2. | Projekti tehniline kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):






  a) | tõenduse alus (6 punkti):
  taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti tehniline kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):

a)

tõenduse alus (6 punkti):

taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust;

| b) | sisu kirjeldus (6 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, oodatavat mõju ja tulemusi; |
| --- | --- |

b)

sisu kirjeldus (6 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, oodatavat mõju ja tulemusi;

| c) | uuenduslik iseloom, tehniline täiendavus ja ELi tasandil olemasolevate muude meetmete dubleerimise vältimine (6 punkti):
  taotlejad peavad selgelt näitama, milliseid edusamme saavutatakse projektiga nimetatud valdkonnas olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei tekiks osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba korraldatud projektide ja võetud meetmetega; |
| --- | --- |

c)

uuenduslik iseloom, tehniline täiendavus ja ELi tasandil olemasolevate muude meetmete dubleerimise vältimine (6 punkti):

taotlejad peavad selgelt näitama, milliseid edusamme saavutatakse projektiga nimetatud valdkonnas olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei tekiks osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba korraldatud projektide ja võetud meetmetega;

| d) | hindamisstrateegia (6 punkti):
  taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust; |
| --- | --- |

d)

hindamisstrateegia (6 punkti):

taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust;

| e) | levitamisstrateegia (6 punkti):
  taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud strateegia ja soovitatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekantavus ja levitamise jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

e)

levitamisstrateegia (6 punkti):

taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud strateegia ja soovitatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekantavus ja levitamise jätkusuutlikkus.

| 3. | Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):






  a) | projekti kavandamine ja organiseerimine (5 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama võetavaid meetmeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi; |
| --- | --- | --- |

3.

Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):

a)

projekti kavandamine ja organiseerimine (5 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama võetavaid meetmeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi;

| b) | korraldussuutlikkus (5 punkti):
  taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, projektisisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

korraldussuutlikkus (5 punkti):

taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, projektisisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet;

| c) | partnerlussuhete kvaliteet (5 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama kavandatud partnerlust selle ulatuse, rollide ja ülesannete seisukohalt, eri partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite koostoimet ja vastastikust täiendavust ning võrgustiku struktuuri; |
| --- | --- |

c)

partnerlussuhete kvaliteet (5 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama kavandatud partnerlust selle ulatuse, rollide ja ülesannete seisukohalt, eri partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite koostoimet ja vastastikust täiendavust ning võrgustiku struktuuri;

| d) | kommunikatsioonistrateegia (5 punkti):
  taotlejad peavad kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat plaanimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ühenduse kaasrahastamise nähtavuse seisukohalt; |
| --- | --- |

d)

kommunikatsioonistrateegia (5 punkti):

taotlejad peavad kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat plaanimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ühenduse kaasrahastamise nähtavuse seisukohalt;

| e) | üldine ja üksikasjalik eelarve, sealhulgas finantsjuhtimine (10 punkti, künnis 5 punkti):
  taotlejad peavad tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus partnerite vahel ja projekti konkreetsete eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.
  Taotlejad peavad selgelt kirjeldama raharinglust, vastutusalasid, aruandlus- ja kontrollimiskorda. |
| --- | --- |

e)

üldine ja üksikasjalik eelarve, sealhulgas finantsjuhtimine (10 punkti, künnis 5 punkti):

taotlejad peavad tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus partnerite vahel ja projekti konkreetsete eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.

Taotlejad peavad selgelt kirjeldama raharinglust, vastutusalasid, aruandlus- ja kontrollimiskorda.

Projektid, mille hinne jääb künnisest allapoole, lükatakse tagasi.

Pärast hindamist koostatakse punktide koguarvule vastavas järjestuses loetelu toetuse saamiseks soovitatud ettepanekute kohta. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kaasrahastatakse pingerea alguses olevaid ettepanekuid.

---

(1)  See tähendab, et asjaomase meetme puhul, millele üks taotleja toetust taotleb, saab komisjon kaasrahastamisele oma heakskiidu anda vaid üks kord aastas, olenemata kõnealuse meetme kestusest.

(2)  KOM(2007) 630 (lõplik); http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

III LISA

Kriteeriumid, mis on seotud valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku tegevuskulude rahastamisega (tegevustoetused) ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) raames

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt b

1.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

ELi rahalist toetust võib anda valitsusvälise asutuse tegevuseks või mittetulunduslikule asutusele erivõrgustiku koordineerimisega seotud kulude katmiseks. Erivõrgustik kujutab endast Euroopa võrgustikku, mis esindab liikmesriikides või terviseprogrammis osalevates riikides tegutsevaid mittetulunduslikke asutusi ja edendab programmi eesmärkidega kooskõlas olevaid põhimõtteid ja tegevussuundi ning millel on olulised saavutused seoses ühismeetmetega (edukalt lõpetatud projektid ja/või ühisväljaanded) ja kehtivad koostööeeskirjad (standardne töökord või vastastikuse mõistmise memorandum). Organisatsiooni või erivõrgustikku võidakse rahastada, kui:

| — | see on mittetulunduslik ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu; |
| --- | --- |

—

see on mittetulunduslik ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu;

| — | sellel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

sellel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides;

| — | selle geograafiline katvus on tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

selle geograafiline katvus on tasakaalustatud;

| — | see püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut terviseprogrammi eesmärki; |
| --- | --- |

—

see püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut terviseprogrammi eesmärki;

| — | selle üldeesmärgid ei ole otseselt ega kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega; |
| --- | --- |

—

selle üldeesmärgid ei ole otseselt ega kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega;

| — | see on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta; |
| --- | --- |

—

see on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta;

| — | see on esitanud komisjonile oma majandusaasta tööprogrammi ja viimase aasta tegevusaruande ning viimase hindamisaruande, kui see on olemas; |
| --- | --- |

—

see on esitanud komisjonile oma majandusaasta tööprogrammi ja viimase aasta tegevusaruande ning viimase hindamisaruande, kui see on olemas;

| — | see ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras. |
| --- | --- |

—

see ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras.

Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekute, puudulike ettepanekute või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavate ettepanekute rahastamist ei kaaluta. See ei kehti ilmsete tehniliste vigade korral rakenduseeskirjade artikli 178 lõike 2 tähenduses.

Kriteeriumit „tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu” hinnatakse VI lisas kirjeldatud korras.

2.   VALIKUKRITEERIUMID

Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotlejaorganisatsiooni finants- ja toimevõimet väljapakutud programm lõpule viia.

Toetust saavad ainult need organisatsioonid, millel on olemas oma tegevuse tagamiseks vajalikud vahendid. Selle tõendamiseks peavad organisatsioonid:

| — | esitama raamatupidamisaruande koopia viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta kohta. Kui toetustaotluse on esitanud uus Euroopa organisatsioon, peab taotleja esitama uue asutuse liikmesorganisatsioonide viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruanded (sealhulgas kasumiaruande ja bilansiaruande); |
| --- | --- |

—

esitama raamatupidamisaruande koopia viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta kohta. Kui toetustaotluse on esitanud uus Euroopa organisatsioon, peab taotleja esitama uue asutuse liikmesorganisatsioonide viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruanded (sealhulgas kasumiaruande ja bilansiaruande);

| — | esitama organisatsiooni eelarveprojekti koos tasakaalustatud tulu- ja kuluarvestusega; |
| --- | --- |

—

esitama organisatsiooni eelarveprojekti koos tasakaalustatud tulu- ja kuluarvestusega;

| — | kui taotletakse tegevustoetust, mille summa ületab 100 000 eurot, esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust. |
| --- | --- |

—

kui taotletakse tegevustoetust, mille summa ületab 100 000 eurot, esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

Toetust antakse üksnes neile organisatsioonidele, millel on olemas tegevuseks vajalikud vahendid, oskused ja erialane kogemus. Selle tõendamiseks tuleb taotlusele lisada järgmine teave:

| — | organisatsiooni viimase aasta tegevusaruanne või äsja moodustatud organisatsiooni puhul organisatsiooni juhatuse liikmete ja muu personali elulookirjeldused ning uue organisatsiooni liikmesorganisatsioonide aasta tegevusaruanded; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni viimase aasta tegevusaruanne või äsja moodustatud organisatsiooni puhul organisatsiooni juhatuse liikmete ja muu personali elulookirjeldused ning uue organisatsiooni liikmesorganisatsioonide aasta tegevusaruanded;

| — | viited osalusele sellises tegevuses või taotlused selliseks tegevuseks, mida rahastab Euroopa Ühendus, viited toetuse andmise lepingute ja lepingute sõlmimise kohta, mida rahastatakse ühenduse eelarvest. |
| --- | --- |

—

viited osalusele sellises tegevuses või taotlused selliseks tegevuseks, mida rahastab Euroopa Ühendus, viited toetuse andmise lepingute ja lepingute sõlmimise kohta, mida rahastatakse ühenduse eelarvest.

3.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Toetuse andmise kriteeriumid võimaldavad välja valida tööprogramme, mis tagavad vastavuse ühenduse eesmärkide ja prioriteetidega ning asjakohase levitamise ja teabevahetuse, sealhulgas ühendusepoolse rahastamise nähtavuse.

Sel eesmärgil peab aastane tööprogramm, millele taotletakse ELi toetust, vastama järgmistele kriteeriumidele.

| 1. | Valitsusvälise asutuse või mittetulundusliku asutuse aastase tööprogrammi poliitiline ja kontekstiline asjakohasus (25 punkti, künnis 13 punkti):






  a) | aastase tööprogrammi kooskõla terviseprogrammiga ja selle aastase töökavaga seoses eesmärkide ja prioriteetide täitmisega (10 punkti); |
| --- | --- | --- |

1.

Valitsusvälise asutuse või mittetulundusliku asutuse aastase tööprogrammi poliitiline ja kontekstiline asjakohasus (25 punkti, künnis 13 punkti):

a)

aastase tööprogrammi kooskõla terviseprogrammiga ja selle aastase töökavaga seoses eesmärkide ja prioriteetide täitmisega (10 punkti);

| b) | organisatsiooni tegevusi (1) tuleb kirjeldada seoses 2011. aasta töökavas kirjeldatud prioriteetidega (10 punkti); |
| --- | --- |

b)

organisatsiooni tegevusi (1) tuleb kirjeldada seoses 2011. aasta töökavas kirjeldatud prioriteetidega (10 punkti);

| c) | valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku geograafilise ulatuse asjakohasus. Taotleja aastane tööprogramm peaks sisaldama tegevusi piisavalt suures hulgas osalevates riikides (5 punkti). |
| --- | --- |

c)

valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku geograafilise ulatuse asjakohasus. Taotleja aastane tööprogramm peaks sisaldama tegevusi piisavalt suures hulgas osalevates riikides (5 punkti).

| 2. | Soovitatud aastase tööprogrammi tehniline kvaliteet (40 punkti, künnis 20 punkti):
  a)   aastase tööprogrammi eesmärk: taotleja tööprogramm peab selgelt kirjeldama organisatsiooni või erivõrgustiku kõiki eesmärke ning nende sobivust, et saavutada oodatud tulemusi. Taotleja peab näitama, et esitatud tööprogramm annab tõese ja asjakohase ülevaate organisatsiooni/erivõrgustiku 2011. aastaks kavandatud tegevuste kohta, sealhulgas nende tegevuste kohta, mis ei sobi terviseprogrammi 2011. aasta töökavaga (10 punkti);
  b)   tegevusraamistik: taotleja tööprogramm peab selgelt kirjeldama nende tööprogrammi selle osa kavandatud tegevusi, ülesandeid, vastutusalasid ja ajakavasid, mis on kooskõlas terviseprogrammi 2011. aasta töökavaga, ning kirjeldama selle seost nende tegevuse muude valdkondadega (10 punkti);
  c)   hindamisstrateegia: taotleja tööprogramm peab selgelt kirjeldama tema tegevuste sise- ja välishindamist ja kasutatavaid näitajaid (10 punkti);
  d)   levitamisstrateegia: toetusesaaja peab selgitama teavitamis- ja levitamismeetmete ja -meetodite asjakohasust (10 punkti). |
| --- | --- |

2.

Soovitatud aastase tööprogrammi tehniline kvaliteet (40 punkti, künnis 20 punkti):

a)   aastase tööprogrammi eesmärk: taotleja tööprogramm peab selgelt kirjeldama organisatsiooni või erivõrgustiku kõiki eesmärke ning nende sobivust, et saavutada oodatud tulemusi. Taotleja peab näitama, et esitatud tööprogramm annab tõese ja asjakohase ülevaate organisatsiooni/erivõrgustiku 2011. aastaks kavandatud tegevuste kohta, sealhulgas nende tegevuste kohta, mis ei sobi terviseprogrammi 2011. aasta töökavaga (10 punkti);

b)   tegevusraamistik: taotleja tööprogramm peab selgelt kirjeldama nende tööprogrammi selle osa kavandatud tegevusi, ülesandeid, vastutusalasid ja ajakavasid, mis on kooskõlas terviseprogrammi 2011. aasta töökavaga, ning kirjeldama selle seost nende tegevuse muude valdkondadega (10 punkti);

c)   hindamisstrateegia: taotleja tööprogramm peab selgelt kirjeldama tema tegevuste sise- ja välishindamist ja kasutatavaid näitajaid (10 punkti);

d)   levitamisstrateegia: toetusesaaja peab selgitama teavitamis- ja levitamismeetmete ja -meetodite asjakohasust (10 punkti).

| 3. | Juhtimise kvaliteet (35 punkti, künnis 18 punkti):
  a)   aastase töö kavandamine: taotleja peab selgelt kirjeldama ettevõetavaid tegevusi, ajakava ja saavutatavaid tulemusi ning ülesannete iseloomu ja jaotust ning esitama riskianalüüsi (10 punkti);
  b)   korraldussuutlikkus: taotleja peab selgelt kirjeldama juhtimisprotsessi, inimressurssi ja personali pädevust, vastutusalasid, sisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet. Taotleja peab selgelt kirjeldama ka töösuhteid asjaomaste partnerite ja sidusrühmadega (10 punkti);
  c)   üldine ja üksikasjalik eelarve: taotleja peab tagama, et eelarve on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel nii sisult kui ka kavandatud meetmete osas (10 punkti);
  d)   finantsjuhtimine: taotlejad peab selgelt selgitama raharinglust, vastutusalasid, aruandluskorda ning võimaluse korral kontrollimiskorda (5 punkti). |
| --- | --- |

3.

Juhtimise kvaliteet (35 punkti, künnis 18 punkti):

a)   aastase töö kavandamine: taotleja peab selgelt kirjeldama ettevõetavaid tegevusi, ajakava ja saavutatavaid tulemusi ning ülesannete iseloomu ja jaotust ning esitama riskianalüüsi (10 punkti);

b)   korraldussuutlikkus: taotleja peab selgelt kirjeldama juhtimisprotsessi, inimressurssi ja personali pädevust, vastutusalasid, sisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet. Taotleja peab selgelt kirjeldama ka töösuhteid asjaomaste partnerite ja sidusrühmadega (10 punkti);

c)   üldine ja üksikasjalik eelarve: taotleja peab tagama, et eelarve on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel nii sisult kui ka kavandatud meetmete osas (10 punkti);

d)   finantsjuhtimine: taotlejad peab selgelt selgitama raharinglust, vastutusalasid, aruandluskorda ning võimaluse korral kontrollimiskorda (5 punkti).

Ettepanekud, mille hinne jääb künnisest allapoole, lükatakse tagasi.

Pärast hindamist koostatakse punktide koguarvule vastavas järjestuses loetelu toetuse saamiseks soovitatud ettepanekute kohta. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kaasrahastatakse pingerea alguses olevaid ettepanekuid.

---

(1)  Üksnes ELi institutsioonidele suunatud lobitöö arvatakse rahastamisest välja.

---

IV LISA

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) ühismeetmete rahastamisega seotud kriteeriumid

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõige 3

1.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

Ühismeetmeid võivad rakendada avaliku sektori või valitsusvälised asutused:

| — | kes on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud; |
| --- | --- |

—

kes on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud;

| — | kes püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki; |
| --- | --- |

—

kes püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki;

| — | kelle üldeesmärgid ei ole otseselt või kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega; |
| --- | --- |

—

kelle üldeesmärgid ei ole otseselt või kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega;

| — | kes on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta; |
| --- | --- |

—

kes on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta;

| — | kes ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras. |
| --- | --- |

—

kes ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras.

Kriteeriumit „tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu” hinnatakse VI lisas kirjeldatud korras.

2.   VALIKUKRITEERIUMID

Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet kavandatud töökava lõpule viia.

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Taotlejatel peavad olema piisavad rahalised vahendid, et tagada tegevuse jätkumine kogu projekti elluviimise perioodil ja osalemine selle kaasrahastamises.

Iga taotleja peab esitama:

| — | iga ühisprojektis osaleva asutuse tegevusele vastavate kulude selge, ammendava ja üksikasjaliku hinnangulise eelarve; |
| --- | --- |

—

iga ühisprojektis osaleva asutuse tegevusele vastavate kulude selge, ammendava ja üksikasjaliku hinnangulise eelarve;

| — | enne taotluse esitamist suletud viimase eelarveaasta raamatupidamisaruande koopia (välja arvatud avaliku sektori mittetulunduslikud asutused). |
| --- | --- |

—

enne taotluse esitamist suletud viimase eelarveaasta raamatupidamisaruande koopia (välja arvatud avaliku sektori mittetulunduslikud asutused).

3.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Ainult neid ühismeetmeid, mis vastavad välistamis- ja valikukriteeriumidele, hinnatakse edasi järgmiste toetuse andmise kriteeriumide põhjal.

| 1. | Projekti poliitiline ja kontekstiline asjakohasus (40 punkti, künnis 20 punkti):






  a) | ühismeetme panus terviseprogrammi eesmärkide ja prioriteetide täitmisse vastavalt 2011. aasta töökavas esitatud määratlusele (8 punkti); |
| --- | --- | --- |

1.

Projekti poliitiline ja kontekstiline asjakohasus (40 punkti, künnis 20 punkti):

a)

ühismeetme panus terviseprogrammi eesmärkide ja prioriteetide täitmisse vastavalt 2011. aasta töökavas esitatud määratlusele (8 punkti);

| b) | strateegiline tähendus ELi tervisestrateegia (1) seisukohalt ning praeguste teadmiste ja tervisemõjuga seoses oodatava panuse seisukohalt (8 punkti); |
| --- | --- |

b)

strateegiline tähendus ELi tervisestrateegia (1) seisukohalt ning praeguste teadmiste ja tervisemõjuga seoses oodatava panuse seisukohalt (8 punkti);

| c) | Euroopa tasandi lisaväärtus tervishoiu valdkonnas (8 punkti):






  — | mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed; |
| --- | --- | --- |

c)

Euroopa tasandi lisaväärtus tervishoiu valdkonnas (8 punkti):

—

mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed;

| — | vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega; |
| --- | --- |

—

vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega;

| d) | geograafilise katvuse asjakohasus (8 punkti):
  taotlejad peavad tagama, et meetme geograafiline ulatus vastaks selle eesmärkidele, ning selgitama abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete meetmeressursside või sihtrühmade asjakohasust.
  Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult üht abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi; |
| --- | --- |

d)

geograafilise katvuse asjakohasus (8 punkti):

taotlejad peavad tagama, et meetme geograafiline ulatus vastaks selle eesmärkidele, ning selgitama abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete meetmeressursside või sihtrühmade asjakohasust.

Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult üht abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi;

| e) | ühismeetme sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga (8 punkti):
  taotlejad peavad meetme seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud tegevuse kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega. |
| --- | --- |

e)

ühismeetme sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga (8 punkti):

taotlejad peavad meetme seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud tegevuse kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega.

| 2. | Ühismeetme tehniline kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):






  a) | tõenduse alus (6 punkti):
  taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust; |
| --- | --- | --- |

2.

Ühismeetme tehniline kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):

a)

tõenduse alus (6 punkti):

taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust;

| b) | sisu kirjeldus (6 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, oodatavat mõju ja tulemusi; |
| --- | --- |

b)

sisu kirjeldus (6 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, oodatavat mõju ja tulemusi;

| c) | uuenduslik iseloom, tehniline täiendavus ja ELi tasandil olemasolevate muude meetmete dubleerimise vältimine (6 punkti):
  taotlejad peavad selgelt näitama, milliseid edusamme saavutatakse ühismeetmega asjaomases valdkonnas olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei tekiks osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba korraldatud projektide ja võetud meetmetega; |
| --- | --- |

c)

uuenduslik iseloom, tehniline täiendavus ja ELi tasandil olemasolevate muude meetmete dubleerimise vältimine (6 punkti):

taotlejad peavad selgelt näitama, milliseid edusamme saavutatakse ühismeetmega asjaomases valdkonnas olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei tekiks osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba korraldatud projektide ja võetud meetmetega;

| d) | hindamisstrateegia (6 punkti):
  taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust; |
| --- | --- |

d)

hindamisstrateegia (6 punkti):

taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust;

| e) | levitamisstrateegia (6 punkti):
  taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud strateegia ja soovitatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekantavus ja levitamise jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

e)

levitamisstrateegia (6 punkti):

taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud strateegia ja soovitatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekantavus ja levitamise jätkusuutlikkus.

| 3. | Ühismeetme juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):






  a) | ühismeetme kavandamine ja korraldamine (5 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama toiminguid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi; |
| --- | --- | --- |

3.

Ühismeetme juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet (30 punkti, künnis 15 punkti):

a)

ühismeetme kavandamine ja korraldamine (5 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama toiminguid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi;

| b) | korraldussuutlikkus (5 punkti):
  taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, projektisisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

korraldussuutlikkus (5 punkti):

taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, projektisisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet;

| c) | partnerlussuhete kvaliteet (5 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama kavandatud partnerlust selle ulatuse, rollide ja ülesannete seisukohalt, eri partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite koostoimet ja vastastikust täiendavust ning võrgustiku struktuuri; |
| --- | --- |

c)

partnerlussuhete kvaliteet (5 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama kavandatud partnerlust selle ulatuse, rollide ja ülesannete seisukohalt, eri partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite koostoimet ja vastastikust täiendavust ning võrgustiku struktuuri;

| d) | kommunikatsioonistrateegia (5 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat plaanimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ELi kaasrahastamise nähtavuse seisukohalt; |
| --- | --- |

d)

kommunikatsioonistrateegia (5 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat plaanimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ELi kaasrahastamise nähtavuse seisukohalt;

| e) | üldine ja üksikasjalik eelarve, sealhulgas finantsjuhtimine (10 punkti, künnis 5 punkti):
  taotlejad peavad tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus partnerite vahel ja ühismeetme konkreetsete eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.
  Taotlejad peavad selgelt selgitama raharinglust, vastutusalasid, aruandlus- ja kontrollimiskorda. |
| --- | --- |

e)

üldine ja üksikasjalik eelarve, sealhulgas finantsjuhtimine (10 punkti, künnis 5 punkti):

taotlejad peavad tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus partnerite vahel ja ühismeetme konkreetsete eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.

Taotlejad peavad selgelt selgitama raharinglust, vastutusalasid, aruandlus- ja kontrollimiskorda.

Ettepanekud, mille hinne jääb künnisest allapoole, lükatakse tagasi.

---

(1)  KOM(2007) 630 (lõplik); http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

V LISA

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) konverentside rahastamisega seotud kriteeriumid

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt a

1.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

| 1. | Need taotlejad, kes on finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud välistavas olukorras, jäetakse terviseprogrammi alusel toetuse andmise menetluses arvestamata.
  Tõenduse alus: kandidaadid esitavad vandega kinnitatud, nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud avalduse, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski eespool nimetatud olukorras. |
| --- | --- |

1.

Need taotlejad, kes on finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud välistavas olukorras, jäetakse terviseprogrammi alusel toetuse andmise menetluses arvestamata.

Tõenduse alus: kandidaadid esitavad vandega kinnitatud, nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud avalduse, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski eespool nimetatud olukorras.

| 2. | Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekute, puudulike ettepanekute või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavate ettepanekute rahastamist ei kaaluta. See ei kehti ilmsete tehniliste vigade korral rakenduseeskirjade artikli 178 lõike 2 tähenduses.
  Kõik taotlused peavad sisaldama projektikonkursi kutses nõutud dokumente, kaasa arvatud järgmised dokumendid:






  — | haldusandmed põhipartneri kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekute, puudulike ettepanekute või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavate ettepanekute rahastamist ei kaaluta. See ei kehti ilmsete tehniliste vigade korral rakenduseeskirjade artikli 178 lõike 2 tähenduses.

Kõik taotlused peavad sisaldama projektikonkursi kutses nõutud dokumente, kaasa arvatud järgmised dokumendid:

—

haldusandmed põhipartneri kohta;

| — | konverentsi tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

—

konverentsi tehniline kirjeldus;

| — | konverentsi üldeelarve ja ELi kaasrahastamise nõutav tase. |
| --- | --- |

—

konverentsi üldeelarve ja ELi kaasrahastamise nõutav tase.

Tõenduse alus: taotluse sisu.

| 3. | Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetustaotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse terviseprogrammis osalemisest välja. Meede ei tohi kesta kauem kui 12 kuud.
  Tõenduse alus: toetustaotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud alguskuupäev ja kestus. |
| --- | --- |

3.

Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetustaotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse terviseprogrammis osalemisest välja. Meede ei tohi kesta kauem kui 12 kuud.

Tõenduse alus: toetustaotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud alguskuupäev ja kestus.

2.   VALIKUKRITEERIUMID

Hindamiskõlblikuks peetakse üksnes neid ettepanekuid, mis vastavad välistamiskriteeriumide nõuetele. Täidetud peavad olema kõik järgmised valikukriteeriumid.

| 1. | Finantssuutlikkus
  Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine meetme teostamise kogu perioodi vältel ja osalemine selle kaasrahastamises.
  Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama kasumiaruande ja bilansiaruanded kahe viimase majandusaasta kohta.
  Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide puhul, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega, või selliste organisatsioonide loodud eriagentuuride suhtes. |
| --- | --- |

1.

Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine meetme teostamise kogu perioodi vältel ja osalemine selle kaasrahastamises.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama kasumiaruande ja bilansiaruanded kahe viimase majandusaasta kohta.

Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide puhul, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega, või selliste organisatsioonide loodud eriagentuuride suhtes.

| 2. | Tegevussuutlikkus
  Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.
  Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni viimase aasta tegevusaruande, sealhulgas tegevust ja finantsasju käsitlevad andmed ning tehnilised andmed ning kõigi konverentsiga seotud organisatsioonide kõigi asjaomaste töötajate elulookirjeldused. |
| --- | --- |

2.

Tegevussuutlikkus

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni viimase aasta tegevusaruande, sealhulgas tegevust ja finantsasju käsitlevad andmed ning tehnilised andmed ning kõigi konverentsiga seotud organisatsioonide kõigi asjaomaste töötajate elulookirjeldused.

| 3. | Komisjoni nõudmisel esitatavad täiendavad dokumendid
  Nõudmise korral peavad taotlejad esitama tunnustatud audiitori koostatud välisauditi aruande, milles kinnitatakse viimase rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni nõudmisel esitatavad täiendavad dokumendid

Nõudmise korral peavad taotlejad esitama tunnustatud audiitori koostatud välisauditi aruande, milles kinnitatakse viimase rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

3.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

| 1. | Ettepaneku sisu (60 punkti, künnis 30 punkti):






  a) | ürituse sisu ja oodatavate tulemuste olulisus teises terviseprogrammis ja selle aastases töökavas kirjeldatud eesmärkide ja prioriteetide seisukohalt, võttes arvesse teatises KOM(2010) 2020 sätestatud prioriteete (15 punkti); |
| --- | --- | --- |

1.

Ettepaneku sisu (60 punkti, künnis 30 punkti):

a)

ürituse sisu ja oodatavate tulemuste olulisus teises terviseprogrammis ja selle aastases töökavas kirjeldatud eesmärkide ja prioriteetide seisukohalt, võttes arvesse teatises KOM(2010) 2020 sätestatud prioriteete (15 punkti);

| b) | osavõtt (15 punkti):
  taotleja peab selgelt kirjeldama üritusel osalejate eeldatavat arvu ja selle sihtrühma tausta/ülesandeid ja märkima nende jaotumise liikmesriikide, organisatsioonide ja pädevusala järgi; |
| --- | --- |

b)

osavõtt (15 punkti):

taotleja peab selgelt kirjeldama üritusel osalejate eeldatavat arvu ja selle sihtrühma tausta/ülesandeid ja märkima nende jaotumise liikmesriikide, organisatsioonide ja pädevusala järgi;

| c) | Euroopa mõõde (15 punkti):
  konverentsil peab olema ulatuslik Euroopa Liidu mõõde, mis tähendab, et sellest võtavad osa kümne või enama terviseprogrammis osaleva riigi esindajad; |
| --- | --- |

c)

Euroopa mõõde (15 punkti):

konverentsil peab olema ulatuslik Euroopa Liidu mõõde, mis tähendab, et sellest võtavad osa kümne või enama terviseprogrammis osaleva riigi esindajad;

| d) | järelmeetmed ja hindamismeetodid (15 punkti):
  taotlejad peavad selgelt kirjeldama oma levitamisstrateegiat.
  Tuleks ette näha sobiv hindamismeetod, mis põhineb asjakohase ülesehituse, meetodi ja ajakavaga ning asjaomaste vastutusalade ja näitajatega hindamiskaval. |
| --- | --- |

d)

järelmeetmed ja hindamismeetodid (15 punkti):

taotlejad peavad selgelt kirjeldama oma levitamisstrateegiat.

Tuleks ette näha sobiv hindamismeetod, mis põhineb asjakohase ülesehituse, meetodi ja ajakavaga ning asjaomaste vastutusalade ja näitajatega hindamiskaval.

| 2. | Juhtimise kvaliteet (40 punkti, künnis 20 punkti):






  a) | ürituse kavandamine (15 punkti):
  taotleja peab selgelt kirjeldama metoodikat, vahendeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust, riskianalüüsi ning raharinglust; |
| --- | --- | --- |

2.

Juhtimise kvaliteet (40 punkti, künnis 20 punkti):

a)

ürituse kavandamine (15 punkti):

taotleja peab selgelt kirjeldama metoodikat, vahendeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust, riskianalüüsi ning raharinglust;

| b) | korraldussuutlikkus (10 punkti):
  taotleja peab selgelt kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

korraldussuutlikkus (10 punkti):

taotleja peab selgelt kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet;

| c) | üldine ja üksikasjalik eelarve (15 punkti):
  taotleja peab tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus konverentsi eesmärgi/eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. |
| --- | --- |

c)

üldine ja üksikasjalik eelarve (15 punkti):

taotleja peab tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus konverentsi eesmärgi/eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel.

Ettepanekud, mille hinne jääb künnisest allapoole, lükatakse tagasi.

Pärast hindamist koostatakse punktide koguarvule vastavas järjestuses loetelu toetuse saamiseks soovitatud ettepanekute kohta. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kaasrahastatakse pingerea alguses olevaid ettepanekuid.

---

VI LISA

Ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammist (2008–2013) rahastatavate tegevustoetuste ja ühismeetmete suhtes kohaldatavad tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatuse kriteeriumid

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt b ja artikli 4 lõige 3

Huvide konflikt tekib siis kui üksikisik või organisatsioon esindab erinevaid huve, millest üks võib vähendada motivatsiooni esindada teist huvi.

Kriteerium „tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu” sisaldab kolme nõuet ja taotlev organisatsioon peab täitma neid kõiki.

1.   JURIIDILINE SÕLTUMATUS

Toetust võivad saada need valitsusvälised organisatsioonid, kes on teistest tööstus-, kaubandus- ja ärivaldkonda esindavatest üksustest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud.

Kaht õigussubjekti käsitatakse teineteisest sõltumatutena, kui kumbki neist ei ole teise otsese või kaudse kontrolli all või kui üks neist ei ole teisega sama kolmanda subjekti otsese või kaudse kontrolli all.

Kontroll võib esineda ühel järgmisel kujul:

| a) | otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % asjaomase õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis; |
| --- | --- |

a)

otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % asjaomase õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis;

| b) | otsene või kaudne tegelik või õiguslik otsustamisõigus asjaomases õigussubjektis. |
| --- | --- |

b)

otsene või kaudne tegelik või õiguslik otsustamisõigus asjaomases õigussubjektis.

Järgmised suhted õigussubjektide vahel ei kujuta endast siiski veel kontrollisuhet:

| c) | otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % taotleva organisatsiooni aktsiakapitali nimiväärtusest, või olukord, kus aktsionäride või osanike häälteenamus õigussubjektides kuulub ühele ja samale avalik-õiguslikule asutusele; |
| --- | --- |

c)

otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % taotleva organisatsiooni aktsiakapitali nimiväärtusest, või olukord, kus aktsionäride või osanike häälteenamus õigussubjektides kuulub ühele ja samale avalik-õiguslikule asutusele;

| d) | üks ja sama avalik-õiguslik asutus on asjaomaste õigussubjektide omanik või teostab nende üle järelevalvet. |
| --- | --- |

d)

üks ja sama avalik-õiguslik asutus on asjaomaste õigussubjektide omanik või teostab nende üle järelevalvet.

2.   RAHALINE SÕLTUMATUS

Selleks et taotlejaorganisatsiooni käsitletaks sõltumatuna, peab ta ühepoolselt kinnitama, et ta ei saa huvide konflikti põhjustavatest erasektori organisatsioonidest (1) ega muudest sellistest allikatest toetuse kestvuse majandusaastatel oma põhirahastamiseks rohkem kui 20 %.

Põhirahastamine tähendab rahalisi vahendeid, mida on vaja organisatsiooni põhistruktuuri ülalpidamiseks, sealhulgas täiskohaga töötajate palgad, tööhooned, varustus ja seadmed, kommunikatsioon ja igapäevase tööga seotud otsesed kulud. Põhirahastamine hõlmab ka kõikide pidevate või pidevalt korduvate tegevuste rahastamist. Sageli on põhirahastus kantud eelarvesse muudest kuludest (nagu erimeetmete või projektikulud) eraldi.

3.   TAOTLEJA TEGEVUSE JA RAHASTAMISE LÄBIPAISTVUS

Taotleja aastaaruandes (2) tuleb nimetada kõik taotleja tegevusalad.

Taotlejaid, kes teevad koostööd erasektori esindajatega, keda ei peeta abikõlblikuks näiteks nende tegevuse iseloomu tõttu, mis ei ole kooskõlas ELi lepingu artiklites 2 ja 3 sätestatud Euroopa Liidu põhimõtetega, võidakse pidada vastuvõetamatuks.

| a) | Kõik andmed rahastamise kohta tuleb avalikustada taotleja veebilehel ja esitada liikide kaupa (põhirahastamine ja projektide rahastamine, mitterahalised sissemaksed) ja rahastajate lõikes. |
| --- | --- |

a)

Kõik andmed rahastamise kohta tuleb avalikustada taotleja veebilehel ja esitada liikide kaupa (põhirahastamine ja projektide rahastamine, mitterahalised sissemaksed) ja rahastajate lõikes.

| b) | Taotlejate avaldused, mis käsitlevad nende tingimusi läbipaistvuse kohta, tuleb teha üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

b)

Taotlejate avaldused, mis käsitlevad nende tingimusi läbipaistvuse kohta, tuleb teha üldsusele kättesaadavaks.

4.   SÕLTUMATUSE HINDAMINE

Juriidilist sõltumatust ja läbipaistvust hinnatakse viimase kättesaadava teabe põhjal, mis taotleja on koos taotlusega esitanud. Rahalist sõltumatust hinnatakse toetuse andmise majandusaastat käsitleva finantsteabe põhjal lõpparuande ajal. Kõnealune teave tuleb esitada konkursikutses esitatud vormil ning selle peab olema kinnitanud sõltumatu audiitor. Kui nendest aruannetest selgub, et toetuse saajad on toetuse saamise mis tahes aastal saanud oma põhitegevuse rahastamiseks rohkem kui 20 % huvide konflikti põhjustavatest erasektori organisatsioonidest või muudest sellistest allikatest, tuleb toetuse summa täies ulatuses tagasi maksta.

---

(1)  Mõiste „erasektor” hõlmab siin tulu saavaid äriühinguid, ettevõtteid, korporatiivseid ettevõtteid, ärilisi organisatsioone ja muid üksusi, vaatamata nende õiguslikule iseloomule (kas registreeritud või registreerimata), omandiõigusele (kuuluvad täielikult või osaliselt eraomanikule või riigile) või suurusele (suur või väike), kui nad ei ole avalik-õigusliku kontrolli all.

(2)  Loetleda tuleb partnerid, kelle seisund võib põhjustada huvide konflikti (finantsmääruse artikkel 52 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 34).

---

VII LISA

Erakordse kasulikkuse kriteeriumid ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammist (2008–2013) rahastatavate projektide ja tegevustoetuste puhul

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 4 lõige 3

1.   ÜLDPÕHIMÕTTED

Erakordse kasulikkuse kriteeriumi võib kohaldada ettepanekute suhtes, mis annavad suurt Euroopa lisaväärtust järgmistes valdkondades:

| — | aidatakse kaasa:






  — | Euroopa kodanike tervise parandamisele, mida võimaluse korral mõõdetakse asjakohaste tervisenäitajate abil, sealhulgas tervena elatud aastate arvu järgi; |
| --- | --- | --- |

—

aidatakse kaasa:

—

Euroopa kodanike tervise parandamisele, mida võimaluse korral mõõdetakse asjakohaste tervisenäitajate abil, sealhulgas tervena elatud aastate arvu järgi;

| — | tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel; |
| --- | --- |

—

tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel;

| — | suutlikkuse suurendamisele tõhusa riikliku tervishoiupoliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks eelkõige piirkondades, kus selle järele on kõige suurem vajadus; |
| --- | --- |

—

suutlikkuse suurendamisele tõhusa riikliku tervishoiupoliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks eelkõige piirkondades, kus selle järele on kõige suurem vajadus;

| — | kaasatakse uusi (ebatraditsioonilisi) tervishoiu valdkonnas tegutsevaid sidusrühmi püsivatesse, koostööd hõlmavatesse ja eetikanormidele vastavatesse meetmetesse nii piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka osalevate riikide vahel. Kaasatakse avalik ja erasektor ning kodanikuühiskonna sidusrühmad, kelle esmased eesmärgid ei piirdu vaid rahvatervisega (nt noored, rahvusrühmad ning muid avalikku huvi pakkuvaid valdkondi, nagu näiteks keskkond ja sport, hõlmavad rühmad). |
| --- | --- |

—

kaasatakse uusi (ebatraditsioonilisi) tervishoiu valdkonnas tegutsevaid sidusrühmi püsivatesse, koostööd hõlmavatesse ja eetikanormidele vastavatesse meetmetesse nii piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka osalevate riikide vahel. Kaasatakse avalik ja erasektor ning kodanikuühiskonna sidusrühmad, kelle esmased eesmärgid ei piirdu vaid rahvatervisega (nt noored, rahvusrühmad ning muid avalikku huvi pakkuvaid valdkondi, nagu näiteks keskkond ja sport, hõlmavad rühmad).

Nimetatud kriteeriumidele vastavaid ettepanekuid võib käsitada kui erakordselt kasulikke ettepanekuid. Taotlejad peavad suutma näidata, kuidas kavandatud meetmega panustatakse eespool nimetatud valdkondadesse, täites järgmistes punktides esitatud kriteeriume.

2.   PROJEKTIDE ERAKORDNE KASULIKKUS

Ühe abisaaja kohta (st põhi- ja seotud abisaajate kohta) võib ette näha kaasrahastamise kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest, kui projekt sisaldab eriliselt kasulikku aspekti, nagu täpsustatud punktis „Üldpõhimõtted”. Rohkem kui 60 % ulatuses rahastatavate projektide osakaal ei tohiks ületada 10 % rahastatavatest projektidest. Ettepanekud, milles taotletakse üle 60 % kaasrahastamist, peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:

| — | vähemalt 60 % meetme kogueelarvest tuleb kasutada personali rahastamiseks. See kriteerium on ette nähtud selleks, et edendada suutlikkust tõhusa tervishoiupoliitika väljatöötamiseks ja elluviimiseks; |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 % meetme kogueelarvest tuleb kasutada personali rahastamiseks. See kriteerium on ette nähtud selleks, et edendada suutlikkust tõhusa tervishoiupoliitika väljatöötamiseks ja elluviimiseks;

| — | kavandatud meetme eelarvest vähemalt 25 % tuleb eraldada liikmesriikidele, mille SKP inimese kohta (EUROSTATi viimases statistikaaruandes avaldatu kohaselt) jääb kõigi ELi liikmesriikide seas alumisse kvartiili. Selle kriteeriumiga soovitakse kaasa aidata ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikide tervishoius; |
| --- | --- |

—

kavandatud meetme eelarvest vähemalt 25 % tuleb eraldada liikmesriikidele, mille SKP inimese kohta (EUROSTATi viimases statistikaaruandes avaldatu kohaselt) jääb kõigi ELi liikmesriikide seas alumisse kvartiili. Selle kriteeriumiga soovitakse kaasa aidata ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikide tervishoius;

| — | II lisas poliitilise tähtsuse kohta esitatud toetuse saamise kriteeriumide puhul tuleb iga kriteeriumi puhul saada võimalikust kaheksast punktist vähemalt viis. Selle kriteeriumi eesmärk on edendada Euroopa kodanike tervise parandamist, suurendades poliitilist tähtsust; |
| --- | --- |

—

II lisas poliitilise tähtsuse kohta esitatud toetuse saamise kriteeriumide puhul tuleb iga kriteeriumi puhul saada võimalikust kaheksast punktist vähemalt viis. Selle kriteeriumi eesmärk on edendada Euroopa kodanike tervise parandamist, suurendades poliitilist tähtsust;

| — | vähemalt 10 % eelarvest tuleb eraldada organisatsioonidele, kes ei ole viimase viie aasta jooksul terviseprogrammi raames rahalist toetust saanud. Selle kriteeriumi abil tahetakse edendada tervishoius uute osalejate kaasamist. |
| --- | --- |

—

vähemalt 10 % eelarvest tuleb eraldada organisatsioonidele, kes ei ole viimase viie aasta jooksul terviseprogrammi raames rahalist toetust saanud. Selle kriteeriumi abil tahetakse edendada tervishoius uute osalejate kaasamist.

3.   TEGEVUSTOETUSTE ERAKORDNE KASULIKKUS

Kui ettepanek on erakordselt kasulik võib ette näha kaasrahastamise kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest, nagu täpsustatud punktis „Üldpõhimõtted”.

Uute tegevustoetuste ettepanekud, milles taotletakse üle 60 % kaasrahastamist, peavad vastama järgmistele kriteeriumidele.

| — | erivõrgustiku moodustavate valitsusväliste kogude või organisatsioonide liikmetest või kandidaatliikmetest vähemalt 25 % on pärit liikmesriikidest, mille SKP inimese kohta (EUROSTATi viimases statistikaaruandes avaldatu kohaselt) jääb kõigi ELi liikmesriikide lõikes alumisse kvartiili; |
| --- | --- |

—

erivõrgustiku moodustavate valitsusväliste kogude või organisatsioonide liikmetest või kandidaatliikmetest vähemalt 25 % on pärit liikmesriikidest, mille SKP inimese kohta (EUROSTATi viimases statistikaaruandes avaldatu kohaselt) jääb kõigi ELi liikmesriikide lõikes alumisse kvartiili;

| — | tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil kajastub taotleva organisatsiooni / erivõrgustiku missioonis ja aastases töökavas. |
| --- | --- |

—

tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil kajastub taotleva organisatsiooni / erivõrgustiku missioonis ja aastases töökavas.

Pikendatavate tegevustoetuste puhul jääb erakordse kasulikkuse staatus samaks kui 2010. aasta projektikonkursil.

---