# Az Európai Unió C 49/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.049.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 49 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. február 16. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.049.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 49

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. február 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 049/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6090 – PZ Cussons/Wilmar Africa Investments/JV) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2011/C 049/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6090 – PZ Cussons/Wilmar Africa Investments/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2011/C 049/02 | Az Európai Parlament Elnökségének határozata (2010. december 13. és 2011. február 14.) az európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályainak módosításáról | 2 |
| | Tanács |
| 2011/C 049/03 | Értesítés a 2011/101/KKBP tanácsi határozatban előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek részére | 4 |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 049/04 | Euroátváltási árfolyamok | 5 |
| 2011/C 049/05 | A Bizottság közleménye a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási hűtőkészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet végrehajtása tárgykörében (
  1
  ) | 6 |
| 2011/C 049/06 | A Bizottság közleménye az Unió által a sertéshúságazat termékeire vonatkozóan megnyitott egyes kontingensek keretében a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségekről | 12 |
| 2011/C 049/07 | A Bizottság közleménye az Unió által a baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásfehérjére vonatkozóan megnyitott egyes kontingensek keretében a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségekről | 13 |
| | Számvevőszék |
| 2011/C 049/08 | 12/2010. sz. különjelentés: Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és Dél-Ázsiában | 14 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

2011/C 049/02

Az Európai Parlament Elnökségének határozata (2010. december 13. és 2011. február 14.) az európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályainak módosításáról

2

Tanács

2011/C 049/03

Értesítés a 2011/101/KKBP tanácsi határozatban előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek részére

4

Európai Bizottság

2011/C 049/04

Euroátváltási árfolyamok

5

2011/C 049/05

A Bizottság közleménye a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási hűtőkészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet végrehajtása tárgykörében (
  1
  )

1

6

2011/C 049/06

A Bizottság közleménye az Unió által a sertéshúságazat termékeire vonatkozóan megnyitott egyes kontingensek keretében a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségekről

12

2011/C 049/07

A Bizottság közleménye az Unió által a baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásfehérjére vonatkozóan megnyitott egyes kontingensek keretében a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségekről

13

Számvevőszék

2011/C 049/08

12/2010. sz. különjelentés: Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és Dél-Ázsiában

14

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 049/09 | Évi pályázati felhívás – Polgári védelmi pénzügyi eszköz – A megelőzésre és felkészültségre irányuló projektek | 15 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 049/10 | Értesítés az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról | 16 |
| 2011/C 049/11 | Értesítés az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról | 21 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 049/12 | Állami támogatás – Hollandia (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – Állami támogatás MC 10/09 – A GHT1 hybridek ING általi vétele (
  1
  ) | 26 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 049/09

Évi pályázati felhívás – Polgári védelmi pénzügyi eszköz – A megelőzésre és felkészültségre irányuló projektek

15

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 049/10

Értesítés az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

16

2011/C 049/11

Értesítés az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról

21

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 049/12

Állami támogatás – Hollandia (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – Állami támogatás MC 10/09 – A GHT1 hybridek ING általi vétele (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6090 – PZ Cussons/Wilmar Africa Investments/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 49/01

2011. február 8-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6090 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6090 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/2

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ELNÖKSÉGÉNEK HATÁROZATA

(2010. december 13. és 2011. február 14.)

az európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályainak módosításáról

2011/C 49/02

AZ EURÓPAI PARLAMENT ELNÖKSÉGE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 223. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumára (1),

tekintettel az Európai Parlament eljárási szabályzatának 8. és 23. cikkére,

mivel:

| (1) | Az európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályai (2) („az alkalmazási szabályok”) értelmében az Elnökség a parlamenti asszisztensi juttatást szükség esetén évente indexálja az Eurostat által a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival egyetértésben, az Európai Unió tisztviselőinek a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (3) lefektetett személyzeti szabályzata 65. cikkének megfelelően felállított közös index alapján. Ez az indexálás visszamenőleges hatállyal az indexált év júliusától alkalmazandó. Az eljárás célja annak biztosítása, hogy a parlamenti asszisztensi juttatás igazodjon az akkreditált asszisztensek munkabérének változásaihoz. A Tanács az 1190/2010/EU, Euratom rendelettel (4) módosította az 1296/2009/EU, Euratom rendeletet (5), figyelembe véve a Bíróság C-40/10. sz. ügyben hozott ítéletét (6), és 2009. július 1-jei hatállyal kiigazította az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazását és nyugdíját, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatókat. Ezért a parlamenti asszisztensi juttatást 2009. július 14-i hatállyal ennek megfelelően ki kell igazítani. A változás következtében a parlamenti asszisztensi juttatásnak az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló 1. számú költségvetés-módosításában (7) elfogadott megnövelt összegét is ki kell igazítani, és az új összeget az eredeti emeléssel azonos időponttól kezdődően, azaz 2010. május 1-jétől kell alkalmazni. A Tanács az 1239/2010/EU rendelettel (8)2010. július 1-jétől kezdődő hatállyal kiigazította az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazását és nyugdíját, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatókat. Ezért a parlamenti asszisztensi juttatást 2010. július 1-jei hatállyal ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(1)

Az európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályai (2) („az alkalmazási szabályok”) értelmében az Elnökség a parlamenti asszisztensi juttatást szükség esetén évente indexálja az Eurostat által a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival egyetértésben, az Európai Unió tisztviselőinek a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (3) lefektetett személyzeti szabályzata 65. cikkének megfelelően felállított közös index alapján. Ez az indexálás visszamenőleges hatállyal az indexált év júliusától alkalmazandó. Az eljárás célja annak biztosítása, hogy a parlamenti asszisztensi juttatás igazodjon az akkreditált asszisztensek munkabérének változásaihoz. A Tanács az 1190/2010/EU, Euratom rendelettel (4) módosította az 1296/2009/EU, Euratom rendeletet (5), figyelembe véve a Bíróság C-40/10. sz. ügyben hozott ítéletét (6), és 2009. július 1-jei hatállyal kiigazította az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazását és nyugdíját, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatókat. Ezért a parlamenti asszisztensi juttatást 2009. július 14-i hatállyal ennek megfelelően ki kell igazítani. A változás következtében a parlamenti asszisztensi juttatásnak az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló 1. számú költségvetés-módosításában (7) elfogadott megnövelt összegét is ki kell igazítani, és az új összeget az eredeti emeléssel azonos időponttól kezdődően, azaz 2010. május 1-jétől kell alkalmazni. A Tanács az 1239/2010/EU rendelettel (8)2010. július 1-jétől kezdődő hatállyal kiigazította az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazását és nyugdíját, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatókat. Ezért a parlamenti asszisztensi juttatást 2010. július 1-jei hatállyal ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (2) | Az alkalmazási szabályok arról is rendelkeznek, hogy az Elnökség a képviselők útiköltség-térítését, általános költségtérítését és napidíját legfeljebb az Európai Uniónak az előző év októberében megállapított és az Eurostat által közzétett éves inflációja mértékének megfelelően indexálhatja. A 2009. november 1. és 2010. október 31. közötti időszakra vonatkozó inflációs ráta az Eurostat 2010. november 16-i közleménye szerint 2,3 % volt. Ezeket az új számadatokat 2011. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

Az alkalmazási szabályok arról is rendelkeznek, hogy az Elnökség a képviselők útiköltség-térítését, általános költségtérítését és napidíját legfeljebb az Európai Uniónak az előző év októberében megállapított és az Eurostat által közzétett éves inflációja mértékének megfelelően indexálhatja. A 2009. november 1. és 2010. október 31. közötti időszakra vonatkozó inflációs ráta az Eurostat 2010. november 16-i közleménye szerint 2,3 % volt. Ezeket az új számadatokat 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alkalmazási szabályok a következőképpen módosulnak:

| 1. | A 15. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | személygépkocsival történő utazás esetén 0,50 EUR/km, valamint adott esetben a kompátkelés vagy hasonló szállítás költségei.”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 15. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

személygépkocsival történő utazás esetén 0,50 EUR/km, valamint adott esetben a kompátkelés vagy hasonló szállítás költségei.”;

| 2. | A 20. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a megtett út első 50 km-ére: 22,51 EUR;”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 20. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a megtett út első 50 km-ére: 22,51 EUR;”;

| 3. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   A 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott utazások során felmerült költségekre (»egyéb útiköltség«) vonatkozó éves költségtérítés maximális összege 4 243 EUR.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1.   A 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott utazások során felmerült költségekre (»egyéb útiköltség«) vonatkozó éves költségtérítés maximális összege 4 243 EUR.”;

| b) | a (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   Az éves költségtérítés maximális összege azon utakkal összefüggésben, amelyek keretében a bizottsági vagy albizottsági elnökök bizottságuk vagy albizottságuk hatáskörébe tartozó, európai érdekű és parlamenti dimenzióval is rendelkező ügyekkel kapcsolatos konferenciákra vagy rendezvényekre utaznak, 4 243 EUR. A részvételhez azonban a Parlament elnökének előzetes jóváhagyását kell kérni, amelyre a fent említett maximális keret erejéig a rendelkezésre álló források ellenőrzését követően kerül sor.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Az éves költségtérítés maximális összege azon utakkal összefüggésben, amelyek keretében a bizottsági vagy albizottsági elnökök bizottságuk vagy albizottságuk hatáskörébe tartozó, európai érdekű és parlamenti dimenzióval is rendelkező ügyekkel kapcsolatos konferenciákra vagy rendezvényekre utaznak, 4 243 EUR. A részvételhez azonban a Parlament elnökének előzetes jóváhagyását kell kérni, amelyre a fent említett maximális keret erejéig a rendelkezésre álló források ellenőrzését követően kerül sor.”;

| 4. | A 24. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   Ha a hivatalos tevékenység a Közösség területén zajlik, a képviselők átalánypótlékra jogosultak, melynek összege 304 EUR.”; |
| --- | --- |

4.

A 24. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„2.   Ha a hivatalos tevékenység a Közösség területén zajlik, a képviselők átalánypótlékra jogosultak, melynek összege 304 EUR.”;

| 5. | A 26. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   A 25. cikk jogcímén alkalmazott költségtérítés megállapított havi összege 4 299 EUR.”; |
| --- | --- |

5.

A 26. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A 25. cikk jogcímén alkalmazott költségtérítés megállapított havi összege 4 299 EUR.”;

| 6. | A 33. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   A 34. cikk szerinti munkatársakra vonatkozó havi költségtérítés legmagasabb összege 18 189 EUR. Ez az összeg 2010. május 1-jei hatállyal 19 689 EUR-ra módosul. Ez az összeg 2010. július 1-jei hatállyal 19 709 EUR-ra módosul.”; |
| --- | --- |

6.

A 33. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„4.   A 34. cikk szerinti munkatársakra vonatkozó havi költségtérítés legmagasabb összege 18 189 EUR. Ez az összeg 2010. május 1-jei hatállyal 19 689 EUR-ra módosul. Ez az összeg 2010. július 1-jei hatállyal 19 709 EUR-ra módosul.”;

2. cikk

1.   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

2.   Az 1. cikk 1–5. pontját 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

3.   Az 1. cikk 6. pontját 2009. július 14-től kell alkalmazni.

---

(1)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom határozata az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról (HL L 262., 2005.10.7., 1. o.).

(2)  Az Európai Parlament Elnökségének határozata (2008. május 19. és július 9.) az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről (HL C 159., 2009.7.13., 1. o.).

(3)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

(4)  HL L 333., 2010.12.17., 1. o.

(5)  A Tanács 2009. december 23-i 1296/2009/EU, Euratom rendelete az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2009. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról (HL L 348., 2009.12.29., 10. o.).

(6)  A C-40/10. számú, Bizottság kontra Tanács ügyben hozott 2010. november 24-i ítélet (a Bírósági Határozatok Tárában még nem tették közzé).

(7)  HL L 183., 2010.7.16., 1. o.

(8)  HL L 338., 2010.12.22., 1. o.

---

Tanács

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/4

---

Értesítés a 2011/101/KKBP tanácsi határozatban előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek részére

2011/C 49/03

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

az alábbi információt hozza a 2011/101/KKBP tanácsi határozat (1) mellékletében szereplő személyek, szervezetek és szervek tudomására:

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletben szereplő személyeket, szervezeteket és szerveket fel kell venni a 2011/101/KKBP határozatban előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe.

A Tanács felhívja az érintett személyek, szervezetek és szervek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérvényezhetik az érintett tagállamoknak a 314/2004/EK rendelet (2) II. mellékletében szereplő illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 7. cikkével).

Az érintett személyek, szervezetek és szervek – a szükséges dokumentumokkal alátámasztva – kérvényezhetik a Tanácsnál, hogy az bírálja felül a jegyzékbe való felvételükről szóló döntést. A kérelmeket az alábbi címre kell elküldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Felhívjuk továbbá az érintett személyek, szervezetek és szervek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében és 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban fellebbezhetnek az Európai Unió Törvényszékénél.

---

(1)  HL L 42., 2011.2.16., 6. o.

(2)  HL L 55., 2004.2.24., 1. o.

---

Európai Bizottság

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/5

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. február 15.

2011/C 49/04

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3510 |
| JPY | Japán yen | 113,21 |
| DKK | Dán korona | 7,4567 |
| GBP | Angol font | 0,83750 |
| SEK | Svéd korona | 8,7255 |
| CHF | Svájci frank | 1,3124 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,8335 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,293 |
| HUF | Magyar forint | 271,06 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7059 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9287 |
| RON | Román lej | 4,2518 |
| TRY | Török líra | 2,1504 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3503 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3317 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5282 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7925 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7290 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 514,24 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,8511 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,9020 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4068 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 015,55 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1185 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,919 |
| RUB | Orosz rubel | 39,5770 |
| THB | Thaiföldi baht | 41,489 |
| BRL | Brazil real | 2,2525 |
| MXN | Mexikói peso | 16,2620 |
| INR | Indiai rúpia | 61,4980 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3510

JPY

Japán yen

113,21

DKK

Dán korona

7,4567

GBP

Angol font

0,83750

SEK

Svéd korona

8,7255

CHF

Svájci frank

1,3124

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,8335

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,293

HUF

Magyar forint

271,06

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7059

PLN

Lengyel zloty

3,9287

RON

Román lej

4,2518

TRY

Török líra

2,1504

AUD

Ausztrál dollár

1,3503

CAD

Kanadai dollár

1,3317

HKD

Hongkongi dollár

10,5282

NZD

Új-zélandi dollár

1,7925

SGD

Szingapúri dollár

1,7290

KRW

Dél-Koreai won

1 514,24

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,8511

CNY

Kínai renminbi

8,9020

HRK

Horvát kuna

7,4068

IDR

Indonéz rúpia

12 015,55

MYR

Maláj ringgit

4,1185

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,919

RUB

Orosz rubel

39,5770

THB

Thaiföldi baht

41,489

BRL

Brazil real

2,2525

MXN

Mexikói peso

16,2620

INR

Indiai rúpia

61,4980

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/6

---

A Bizottság közleménye a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási hűtőkészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet végrehajtása tárgykörében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 49/05

1.   Ideiglenes mérési módszerek (1) címének és hivatkozásának közzététele az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet és különösen annak VI. és VII. melléklete végrehajtásához

| Mért paraméter | Szervezet | Hivatkozás | Cím |
| --- | --- | --- | --- |
| Elnevezések, meghatározások, jelölések és besorolások | CEN | Az EN 153 szabvány 3. és 4. pontja. Ha az EN 153 szabvány 3. és 4. pontja ütközik a 643/2009/EK rendelet 2. cikkének és I. mellékletének fogalommeghatározásaival, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók. | Az energiafogyasztás és az azzal összefüggő műszaki jellemzők mérésének módszerei hálózati tápfeszültségről üzemelő háztartási hűtőszekrények, mélyhűtő szekrények, fagyasztók és ezek kombinációi esetében |
| Általános vizsgálati feltételek | CEN | Az EN 153 szabvány 8. pontja. Ha az EN 153 szabvány 8. pontja ütközik a 643/2009/EK rendelet III. mellékletének 1. részében foglalt feltételekkel, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók. |
| A leolvasztott víz összegyűjtése és ártalmatlanítása | CEN | Az EN 153 szabvány 5. pontja. |
| Tárolási hőmérsékletek | CEN | Az EN 153 szabvány 6. és 13. pontja. Ha az EN 153 szabvány 6. és 13. pontja ütközik a 643/2009/EK rendelet IV. mellékletének 4. táblázatával, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók. |
| Hosszméret, térfogat és felszín meghatározása | CEN | Az EN 153 szabvány 7. pontja. |
| Energiafogyasztás | CEN | Az EN 153 szabvány 15. pontja. |
| Hőmérséklet-emelkedési idő | CEN | Az EN 153 szabvány 16. pontja. |
| Fagyasztókapacitás | CEN | Az EN 153 szabvány 17. pontja. |
| Beépített hűtőkészülékek | CEN | Az EN 153 szabvány D. melléklete. |
| Névleges jellemzők és szabályozás | CEN | Az EN 153 szabvány E. melléklete. Ha az EN 153 szabvány E. melléklete ütközik a 643/2009/EK rendelet V. mellékletének 1. táblázatával, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók. |
| A vizsgálati jegyzőkönyv elemei, jelölések | CEN | Az EN 153 szabvány 20. és 21. pontja. |
| Zaj | International Electro-technical Commission (Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság) | IEC 60704-1 | Háztartási vagy azonos kategóriájú elektromos berendezések – Tesztkód a zajszint meghatározásához a hallható tartományban – 1. rész: Általános követelmények |
| IEC 60704-2-14 | Háztartási vagy azonos kategóriájú elektromos berendezések – Tesztkód a zajszint meghatározásához a hallható tartományban – 2–14. rész: Hűtőszekrényekre, mélyhűtő szekrényekre és fagyasztókra vonatkozó speciális követelmények |
| IEC 60704-3 | Háztartási vagy azonos kategóriájú elektromos berendezések – Tesztkód a zajszint meghatározásához a hallható tartományban – 3. rész: Eljárás a közölt zajkibocsátási érték meghatározására és igazolására |
| Energiafogyasztás | Európai Bizottság | 1275/2008/EK rendelet | A Bizottság 1275/2008/EK rendelete (2008. december 17.) a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról |
| Bortárolótér páratartalma | Európai Bizottság | E közlemény 2. részének d) pontja. | Mérési módszer bortároló készülékek vizsgálatához |

Mért paraméter

Szervezet

Hivatkozás

Cím

Elnevezések, meghatározások, jelölések és besorolások

CEN

Az EN 153 szabvány 3. és 4. pontja. Ha az EN 153 szabvány 3. és 4. pontja ütközik a 643/2009/EK rendelet 2. cikkének és I. mellékletének fogalommeghatározásaival, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók.

Az energiafogyasztás és az azzal összefüggő műszaki jellemzők mérésének módszerei hálózati tápfeszültségről üzemelő háztartási hűtőszekrények, mélyhűtő szekrények, fagyasztók és ezek kombinációi esetében

Általános vizsgálati feltételek

CEN

Az EN 153 szabvány 8. pontja. Ha az EN 153 szabvány 8. pontja ütközik a 643/2009/EK rendelet III. mellékletének 1. részében foglalt feltételekkel, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók.

A leolvasztott víz összegyűjtése és ártalmatlanítása

CEN

Az EN 153 szabvány 5. pontja.

Tárolási hőmérsékletek

CEN

Az EN 153 szabvány 6. és 13. pontja. Ha az EN 153 szabvány 6. és 13. pontja ütközik a 643/2009/EK rendelet IV. mellékletének 4. táblázatával, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók.

Hosszméret, térfogat és felszín meghatározása

CEN

Az EN 153 szabvány 7. pontja.

Energiafogyasztás

CEN

Az EN 153 szabvány 15. pontja.

Hőmérséklet-emelkedési idő

CEN

Az EN 153 szabvány 16. pontja.

Fagyasztókapacitás

CEN

Az EN 153 szabvány 17. pontja.

Beépített hűtőkészülékek

CEN

Az EN 153 szabvány D. melléklete.

Névleges jellemzők és szabályozás

CEN

Az EN 153 szabvány E. melléklete. Ha az EN 153 szabvány E. melléklete ütközik a 643/2009/EK rendelet V. mellékletének 1. táblázatával, akkor a rendeletben foglaltak az irányadók.

A vizsgálati jegyzőkönyv elemei, jelölések

CEN

Az EN 153 szabvány 20. és 21. pontja.

Zaj

International Electro-technical Commission (Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság)

IEC 60704-1

Háztartási vagy azonos kategóriájú elektromos berendezések – Tesztkód a zajszint meghatározásához a hallható tartományban – 1. rész: Általános követelmények

IEC 60704-2-14

Háztartási vagy azonos kategóriájú elektromos berendezések – Tesztkód a zajszint meghatározásához a hallható tartományban – 2–14. rész: Hűtőszekrényekre, mélyhűtő szekrényekre és fagyasztókra vonatkozó speciális követelmények

IEC 60704-3

Háztartási vagy azonos kategóriájú elektromos berendezések – Tesztkód a zajszint meghatározásához a hallható tartományban – 3. rész: Eljárás a közölt zajkibocsátási érték meghatározására és igazolására

Energiafogyasztás

Európai Bizottság

1275/2008/EK rendelet

A Bizottság 1275/2008/EK rendelete (2008. december 17.) a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról

Bortárolótér páratartalma

Európai Bizottság

E közlemény 2. részének d) pontja.

Mérési módszer bortároló készülékek vizsgálatához

2.   Mérési módszer bortároló készülékek vizsgálatához

a)   Általános vizsgálati feltételek

| — | a vizsgálat időtartamára vonatkozóan az EN 153 szabvány 8. pontja az irányadó, |
| --- | --- |

—

a vizsgálat időtartamára vonatkozóan az EN 153 szabvány 8. pontja az irányadó,

| — | a tárolási hőmérséklet időbeli változásának vizsgálatához három mérés szükséges, az alábbiak szerint: A környezeti hőmérséklet az első méréskor legyen a bortároló készülék klímaosztályára (vagy klímaosztályaira) vonatkozóan megadott legalacsonyabb érték, a második méréskor legyen + 25 °C-os, a harmadik méréskor pedig a bortároló készülék klímaosztályára (vagy klímaosztályaira) vonatkozóan megadott legmagasabb érték, |
| --- | --- |

—

a tárolási hőmérséklet időbeli változásának vizsgálatához három mérés szükséges, az alábbiak szerint: A környezeti hőmérséklet az első méréskor legyen a bortároló készülék klímaosztályára (vagy klímaosztályaira) vonatkozóan megadott legalacsonyabb érték, a második méréskor legyen + 25 °C-os, a harmadik méréskor pedig a bortároló készülék klímaosztályára (vagy klímaosztályaira) vonatkozóan megadott legmagasabb érték,

| — | a tárolótér-páratartalom aktív vagy passzív szabályozásának vizsgálatát 50–70 % közötti páratartalom és + 25 °C-os környezeti hőmérséklet mellett kell elvégezni, |
| --- | --- |

—

a tárolótér-páratartalom aktív vagy passzív szabályozásának vizsgálatát 50–70 % közötti páratartalom és + 25 °C-os környezeti hőmérséklet mellett kell elvégezni,

| — | a tárolótér-páratartalom aktív vagy passzív szabályozásának vizsgálatára a + 25 °C-os környezeti hőmérsékleten mért tárolási hőmérséklet időbeli változásának mérésével egy időben is sor kerülhet, |
| --- | --- |

—

a tárolótér-páratartalom aktív vagy passzív szabályozásának vizsgálatára a + 25 °C-os környezeti hőmérsékleten mért tárolási hőmérséklet időbeli változásának mérésével egy időben is sor kerülhet,

| — | az egyes tárolóterek átlagos tárolási hőmérséklete (twma
  ) legyen + 12 °C-ra vagy az ahhoz alulról legközelebb eső értékre beállítva, |
| --- | --- |

—

az egyes tárolóterek átlagos tárolási hőmérséklete (twma
  ) legyen + 12 °C-ra vagy az ahhoz alulról legközelebb eső értékre beállítva,

| — | a bortárolótér megfelelő termikus és mechanikus működéséhez a gyártó által szükségesnek ítélt leszerelhető alkatrészeket a gyártói utasításoknak megfelelő rendeltetési helyükre kell szerelni. |
| --- | --- |

—

a bortárolótér megfelelő termikus és mechanikus működéséhez a gyártó által szükségesnek ítélt leszerelhető alkatrészeket a gyártói utasításoknak megfelelő rendeltetési helyükre kell szerelni.

b)   Az egyes tárolóterek átlagos tárolási hőmérsékletét (twma
  ) az alábbi képlet szerint kell kiszámolni:

Formula

ahol

—   twim
  = az 1. ábrán megjelölt mérési pont(ok)on (Twi
  ) elhelyezett egy csomag 500 grammos élelmiszer-utánzó modellanyag (M-csomag) pillanatnyi hőmérséklet-értékének összesített időátlaga

—   n= a mérési pont(ok)on (Twi
  ) elhelyezett élelmiszer-utánzó modellanyagok (M-csomagok) száma, 1 ≤ n ≤ 3

c)   A tárolási hőmérséklet(ek) időbeli változását, azaz a „hőmérsékleti amplitúdót” az 1. ábra szerinti mérési pont(ok)on (Twi
  ) kell mérni, értéke pedig a vizsgálat időtartama alatt a hűtőrendszer két egymást követő leállása között mért legmelegebb és leghidegebb pillanatnyi hőmérséklet (twi
  ) különbségének átlaga. Ha nincs mód az egymást követő leállások megállapítására, 4 órás egymás utáni időszakokat kell alapul venni.

A tárolási hőmérséklet(ek) időbeli változásának vonatkozásában akkor teljesül az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. melléklete l) pontjának ii. alpontjában szereplő 0,5 K követelménye, ha az egyes mérési pontok (Twi
  ) hőmérsékleti amplitúdóinak átlaga(i) a három vizsgált környezeti hőmérsékleten nem haladja (haladják) meg a 0,5 K értéket.

d)   Az egyes tárolóterek relatív páratartalmát (Hwm
  ) százalékban kell megadni, a legközelebbi egész számra kerekítve, az alábbiak szerint:

| — | A Hwm
  értékét az 1. ábra szerinti mérési ponton (Tw2
  ) elhelyezett páratartalom-érzékelővel kell mérni. |
| --- | --- |

—

A Hwm
  értékét az 1. ábra szerinti mérési ponton (Tw2
  ) elhelyezett páratartalom-érzékelővel kell mérni.

| — | Az 1. ábrának megfelelően az egyes tárolóterek relatív páratartalmát (Hwm
  ) egyajtós, de rögzített vagy állítható térelválasztó elemekkel külön szabályozható hőmérsékletű részekre osztott bortároló készülékek esetében külön kell mérni. |
| --- | --- |

—

Az 1. ábrának megfelelően az egyes tárolóterek relatív páratartalmát (Hwm
  ) egyajtós, de rögzített vagy állítható térelválasztó elemekkel külön szabályozható hőmérsékletű részekre osztott bortároló készülékek esetében külön kell mérni.

| — | A tárolótér-páratartalom aktív vagy passzív szabályozásának vonatkozásában akkor teljesül az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. melléklete l) pontjának iii. alpontjában szereplő 50–80 %-os páratartalom-tartomány követelménye, ha a vizsgálat időtartama alatt a relatív páratartalom mért értéke (Hwm
  ) 50–80 % között marad. |
| --- | --- |

—

A tárolótér-páratartalom aktív vagy passzív szabályozásának vonatkozásában akkor teljesül az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. melléklete l) pontjának iii. alpontjában szereplő 50–80 %-os páratartalom-tartomány követelménye, ha a vizsgálat időtartama alatt a relatív páratartalom mért értéke (Hwm
  ) 50–80 % között marad.

| — | Nem kell mérni a Hwm
  értékét azon tárolóterek vagy rekeszek esetében, amelyek magassága (hw
  ) 400 mm-nél kisebb (1. ábra). |
| --- | --- |

—

Nem kell mérni a Hwm
  értékét azon tárolóterek vagy rekeszek esetében, amelyek magassága (hw
  ) 400 mm-nél kisebb (1. ábra).

e)   A 75 cl-es szabványos palackok számában kifejezett, névleges kapacitás az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. melléklete 1. pontjának (1) bekezdésében szereplő utolsó mondattal összhangban az alábbiak szerint mérendő:

| — | A szabványos palack méreteit a 2. ábrának megfelelően kell lemérni. |
| --- | --- |

—

A szabványos palack méreteit a 2. ábrának megfelelően kell lemérni.

| — | A szabványos palackok össztömege darabonként 1 200 ± 50 gr legyen. A szabványos palackot a kívánt tömeg elérése érdekében fel lehet tölteni vízzel vagy annak megfelelő folyadékkal. |
| --- | --- |

—

A szabványos palackok össztömege darabonként 1 200 ± 50 gr legyen. A szabványos palackot a kívánt tömeg elérése érdekében fel lehet tölteni vízzel vagy annak megfelelő folyadékkal.

| — | Az alábbi specifikációnak megfelelően minden egyes tárolóhelyre egy szabványos palackot kell helyezni, ahogyan a végfelhasználó is tenné rendeltetésszerű használat mellett. Az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkének c) pontjában említett műszaki dokumentációban fel kell tüntetni a névleges kapacitás megállapításakor használt palackbetöltési elrendezés vázlatát, amely a palackok helyzetét ábrázolja:






  i. | az oldalfaltól/hátsó faltól/ajtótól számított térközt (2) a gyártói utasításoknak megfelelően kell meghatározni, |
| --- | --- | --- |

—

Az alábbi specifikációnak megfelelően minden egyes tárolóhelyre egy szabványos palackot kell helyezni, ahogyan a végfelhasználó is tenné rendeltetésszerű használat mellett. Az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkének c) pontjában említett műszaki dokumentációban fel kell tüntetni a névleges kapacitás megállapításakor használt palackbetöltési elrendezés vázlatát, amely a palackok helyzetét ábrázolja:

i.

az oldalfaltól/hátsó faltól/ajtótól számított térközt (2) a gyártói utasításoknak megfelelően kell meghatározni,

| ii. | ha erre vonatkozóan nincs gyártói utasítás, a megfelelő hűtés érdekében a palack legfeljebb a polcok hátsó végéig és az ajtótól 5 mm-re helyezhető, |
| --- | --- |

ii.

ha erre vonatkozóan nincs gyártói utasítás, a megfelelő hűtés érdekében a palack legfeljebb a polcok hátsó végéig és az ajtótól 5 mm-re helyezhető,

| iii. | az ajtón lévő rekeszekbe helyezett palackok hozzáérhetnek az ajtó borításához, |
| --- | --- |

iii.

az ajtón lévő rekeszekbe helyezett palackok hozzáérhetnek az ajtó borításához,

| iv. | ha a párologtatóra védőborítás van ráerősítve, akkor a palackok egészen a védőborításig elhelyezhetők, a hűtés megfelelő hatásfokának biztosítása mellett, |
| --- | --- |

iv.

ha a párologtatóra védőborítás van ráerősítve, akkor a palackok egészen a védőborításig elhelyezhetők, a hűtés megfelelő hatásfokának biztosítása mellett,

| v. | a palackok fordított helyzetben (felváltva egy palack nyakkal, egy talppal kifelé), illetve egy irányban, egymásra fektetve is állhatnak, |
| --- | --- |

v.

a palackok fordított helyzetben (felváltva egy palack nyakkal, egy talppal kifelé), illetve egy irányban, egymásra fektetve is állhatnak,

| vi. | a palackok hozzáérhetnek a készülék oldalfalaihoz, hacsak a gyártó utasításaiban ezt ki nem zárja, |
| --- | --- |

vi.

a palackok hozzáérhetnek a készülék oldalfalaihoz, hacsak a gyártó utasításaiban ezt ki nem zárja,

| vii. | a palackok vízszintes vagy függőleges helyzetben, sőt ferdén is beállíthatók, ha a ferde pozíciót rögzített elemek biztosítják, |
| --- | --- |

vii.

a palackok vízszintes vagy függőleges helyzetben, sőt ferdén is beállíthatók, ha a ferde pozíciót rögzített elemek biztosítják,

| viii. | a mozgatható részeknek, így például a kihúzható polcoknak a készülék megtöltött állapotában is mozgathatónak és hozzáférhetőnek kell maradniuk. |
| --- | --- |

viii.

a mozgatható részeknek, így például a kihúzható polcoknak a készülék megtöltött állapotában is mozgathatónak és hozzáférhetőnek kell maradniuk.

1.   ábra

Bortárolótér (vagy terek) mérési pontjai (Twi
  )

(a méretezés milliméterben értendő)

| Elölnézet | Oldalnézet |
| --- | --- |

Elölnézet

Image

Oldalnézet

Image

ahol:

—   hw
  = a bortárolótér magassága milliméterben.

—   D1
  és D2
  = a nettó űrtartalom meghatározásához szükséges alapvonalak közötti távolság.

| — | Ha a készülék fiókos, a fiók feletti polcot a lehető legalacsonyabbra kell állítani, ahogyan azt az 1. ábra 1. pontja mutatja. |
| --- | --- |

—

Ha a készülék fiókos, a fiók feletti polcot a lehető legalacsonyabbra kell állítani, ahogyan azt az 1. ábra 1. pontja mutatja.

| — | A hőmérséklet-mérési pont(ok) (Twi
  ) az 1. ábrának megfelelően a tárolótér oldalaitól egyenlő távolságra legyen(ek), a D1/2 vagy a D2/2 szakaszok mentén. |
| --- | --- |

—

A hőmérséklet-mérési pont(ok) (Twi
  ) az 1. ábrának megfelelően a tárolótér oldalaitól egyenlő távolságra legyen(ek), a D1/2 vagy a D2/2 szakaszok mentén.

| — | A páratartalom-mérési pontot az 1. ábra 2. pontjának megfelelően 100 mm-es pontossággal a Tw2
  mellé kell helyezni. |
| --- | --- |

—

A páratartalom-mérési pontot az 1. ábra 2. pontjának megfelelően 100 mm-es pontossággal a Tw2
  mellé kell helyezni.

| — | Ha hw
  > 400, három hőmérséklet-mérési pontra (Tw1, Tw2
  és Tw3
  ) van szükség. |
| --- | --- |

—

Ha hw
  > 400, három hőmérséklet-mérési pontra (Tw1, Tw2
  és Tw3
  ) van szükség.

| — | Ha 300 < hw
  ≤ 400, két hőmérséklet-mérési pontra (Tw1
  és Tw3
  ) van szükség. |
| --- | --- |

—

Ha 300 < hw
  ≤ 400, két hőmérséklet-mérési pontra (Tw1
  és Tw3
  ) van szükség.

| — | Ha hw
  ≤ 300 mm, csak egy hőmérséklet-mérési pontra (Tw2
  ) van szükség. |
| --- | --- |

—

Ha hw
  ≤ 300 mm, csak egy hőmérséklet-mérési pontra (Tw2
  ) van szükség.

2.   ábra

Szabványos palack

Image

---

(1)  Az elképzelések szerint ezeket az ideiglenes módszereket idővel harmonizált szabvány vagy szabványok váltják fel. A harmonizált szabvány(ok) hivatkozása(i)nak közzétételére az 1060/2010/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet VI. és VII. mellékletével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kerül majd sor.

(2)  A készülék hátoldala/oldala/ajtaja és a palack alja/teteje közötti távolság.

---

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/12

---

A Bizottság közleménye az Unió által a sertéshúságazat termékeire vonatkozóan megnyitott egyes kontingensek keretében a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségekről

2011/C 49/06

A 442/2009/EK bizottsági rendelet (1) vámkontingenseket nyitott meg a sertéshúságazat termékeinek behozatalára vonatkozóan. 2010 decemberének első hét napja során a 2011. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan a 09.4038, a 09.4170 és a 09.4204 tételszámú kontingens esetében a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (2) 7. cikke (4) bekezdésének második mondata alapján a nem kérelmezett mennyiségeket – amelyek e közlemény mellékletében szerepelnek – hozzá kell adni a következő, 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő vámkontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

---

(1)  HL L 129., 2009.5.28., 13. o.

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

---

MELLÉKLET

| A kontingens tételszáma | A 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 209 950 |
| 09.4170 | 3 541 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

A kontingens tételszáma

A 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban)

09.4038

25 209 950

09.4170

3 541 500

09.4204

3 468 000

---

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/13

---

A Bizottság közleménye az Unió által a baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásfehérjére vonatkozóan megnyitott egyes kontingensek keretében a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségekről

2011/C 49/07

Az 533/2007/EK (1), az 536/2007/EK (2), az 539/2007/EK (3), az 1384/2007/EK (4) és az 1385/2007/EK (5) bizottsági rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús- és tojáságazati termékek, valamint a tojásfehérje behozatalára vonatkozóan. 2010 decemberének első hét napja során a 2011. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan a 09.4068, a 09.4070, a 09.4169, a 09.4015, a 09.4402, a 09.4091, a 09.4411 és a 09.4421 tételszámú kontingens esetében a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (6) 7. cikke (4) bekezdésének második mondata alapján a nem kérelmezett mennyiségeket – amelyek e közlemény mellékletében szerepelnek – hozzá kell adni a következő, 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő vámkontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

---

(1)  HL L 125., 2007.5.15., 9. o.

(2)  HL L 128., 2007.5.16., 6. o.

(3)  HL L 128., 2007.5.16., 19. o.

(4)  HL L 309., 2007.11.27., 40. o.

(5)  HL L 309., 2007.11.27., 47. o.

(6)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

---

MELLÉKLET

| A kontingens tételszáma | A 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 5 733 000 |
| 09.4070 | 882 750 |
| 09.4169 | 12 498 750 |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4402 | 8 584 764 |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4411 | 1 275 000 |
| 09.4421 | 175 000 |

A kontingens tételszáma

A 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban)

09.4068

5 733 000

09.4070

882 750

09.4169

12 498 750

09.4015

108 000 000

09.4402

8 584 764

09.4091

140 000

09.4411

1 275 000

09.4421

175 000

---

Számvevőszék

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/14

---

12/2010. sz. különjelentés: „Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és Dél-Ázsiában”

2011/C 49/08

Az Európai Számvevőszék tájékoztatja Önt, hogy megjelent a 12/2010. sz., „Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és Dél-Ázsiában” című különjelentése.

A jelentés elolvasható, illetve letölthető az Európai Számvevőszék honlapján: http://www.eca.europa.eu

A jelentés nyomtatott formában ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

vagy az EU-Bookshop elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/15

---

Évi pályázati felhívás – Polgári védelmi pénzügyi eszköz – A megelőzésre és felkészültségre irányuló projektek

2011/C 49/09

| 1. | Az Európai Bizottság Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának a polgári védelmi politikáért, megelőzésért, felkészültségért és a katasztrófakockázatok csökkentéséért felelős csoportja pályázati felhívást tesz közzé azon felkészültségre és megelőzésre irányuló projektek azonosítása céljából, amelyek a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló 2007/162/EK (1) tanácsi határozat alapján pénzügyi támogatásban részesülhetnek. A pénzügyi támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottság Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának a polgári védelmi politikáért, megelőzésért, felkészültségért és a katasztrófakockázatok csökkentéséért felelős csoportja pályázati felhívást tesz közzé azon felkészültségre és megelőzésre irányuló projektek azonosítása céljából, amelyek a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló 2007/162/EK (1) tanácsi határozat alapján pénzügyi támogatásban részesülhetnek. A pénzügyi támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják.

| 2. | Az érintett területeket, a fellépések jellegét és tartalmát, valamint a finanszírozás feltételeit a pályázati útmutató ismerteti. Ugyanez a dokumentum tartalmazza a pályázatok benyújtásával kapcsolatos részletes tudnivalókat (cím, benyújtási határidő) is. Az útmutató, valamint a pályázati űrlapok az Europa honlap következő oldaláról tölthetők le:
  http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/finance.htm |
| --- | --- |

2.

Az érintett területeket, a fellépések jellegét és tartalmát, valamint a finanszírozás feltételeit a pályázati útmutató ismerteti. Ugyanez a dokumentum tartalmazza a pályázatok benyújtásával kapcsolatos részletes tudnivalókat (cím, benyújtási határidő) is. Az útmutató, valamint a pályázati űrlapok az Europa honlap következő oldaláról tölthetők le:

http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/finance.htm

| 3. | A pályázatok összefoglaló jegyzékét a pályázati útmutatóban megjelölt címre, legkésőbb 2011.3.18-ig kell a Bizottsághoz eljuttatni. A pályázatok összefoglaló jegyzékét postai úton vagy más küldeménytovábbító szolgáltatás révén legkésőbb 2011.3.18-ig kell megküldeni (igazolásul a küldemény postai felvételének napja, a postai bélyegző kelte vagy a feladóvevény kelte szolgál). A pályázatok az útmutatóban megjelölt címen, legkésőbb 2011.3.18-án 17 óráig személyesen is benyújthatók (igazolásul a keltezéssel ellátott és a felelős tisztviselő által aláírt átvételi elismervény szolgál).
  A faxon vagy elektronikus levélben benyújtott, a hiányos és a több részben megküldött pályázati összefoglaló jegyzékeket a Bizottság nem fogadja el. |
| --- | --- |

3.

A pályázatok összefoglaló jegyzékét a pályázati útmutatóban megjelölt címre, legkésőbb 2011.3.18-ig kell a Bizottsághoz eljuttatni. A pályázatok összefoglaló jegyzékét postai úton vagy más küldeménytovábbító szolgáltatás révén legkésőbb 2011.3.18-ig kell megküldeni (igazolásul a küldemény postai felvételének napja, a postai bélyegző kelte vagy a feladóvevény kelte szolgál). A pályázatok az útmutatóban megjelölt címen, legkésőbb 2011.3.18-án 17 óráig személyesen is benyújthatók (igazolásul a keltezéssel ellátott és a felelős tisztviselő által aláírt átvételi elismervény szolgál).

A faxon vagy elektronikus levélben benyújtott, a hiányos és a több részben megküldött pályázati összefoglaló jegyzékeket a Bizottság nem fogadja el.

| 4. | A támogatások odaítélése a következő eljárás szerint történik:






  — | a pályázatokat a beérkezésüket követően a Bizottság nyilvántartásba veszi és visszaigazolja, |
| --- | --- | --- |

4.

A támogatások odaítélése a következő eljárás szerint történik:

—

a pályázatokat a beérkezésüket követően a Bizottság nyilvántartásba veszi és visszaigazolja,

| — | a Bizottság elbírálja a pályázatokat, |
| --- | --- |

—

a Bizottság elbírálja a pályázatokat,

| — | a Bizottság dönt az odaítélésről és értesíti a pályázókat az eredményről. |
| --- | --- |

—

a Bizottság dönt az odaítélésről és értesíti a pályázókat az eredményről.

A kedvezményezettek kiválasztása az említett útmutató 8.3., 8.4., 8.5., 8.6. és 8.7. pontjában meghatározott kritériumok alapján, valamint a rendelkezésre álló költségvetés keretei között történik.

A Bizottság kedvező döntése esetén a Bizottság és a pályázatot benyújtó fél között támogatási megállapodás jön létre (euróban kifejezett összegekkel).

Az eljárás szigorúan bizalmas.

---

(1)  HL L 71., 2007.3.10., 9. o.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/16

---

Értesítés az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

2011/C 49/10

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panaszt nyújtottak be, amely szerint az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatala dömpingelt formában történik, s ezáltal jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   A panasz

A panaszt az európai polietilén-tereftalát (PET) gyártók bizottsága (CPME) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be 2011. január 3-án olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

2.   A vizsgált termék

A vizsgálat tárgyát képező termék az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalát (a továbbiakban: vizsgált termék).

3.   A dömpingre vonatkozó állítás
   (2)

Az állítás szerint dömpingelt termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Ománból és Szaúd-Arábiából (a továbbiakban: érintett országok) származó vizsgált termék. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

Az érintett országok belföldi áraira vonatkozó megbízható adatok hiányában a dömpingre vonatkozó állítás a számtanilag képzett rendes érték (előállítási költségek, értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint nyereség) és a vizsgált terméknek az Unióba irányuló (gyártelepi alapon megállapított) exportárai összehasonlításán alapul (3).

Ennek alapján az érintett országok vonatkozásában kiszámított dömpingkülönbözetek jelentősek.

4.   A kárra vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a vizsgált terméknek az érintett országokból történő behozatala mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve összességében megnövekedett.

A panaszos által benyújtott meggyőző bizonyítékok azt mutatják, hogy a behozott vizsgált termék mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az eladott mennyiségre, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére és az általa kialakított árszintre, és ezáltal jelentős mértékben rontják az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.

5.   Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat részéről vagy nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az érintett országokból származó vizsgált termék behozatala dömpingelt formában történik-e, és ha igen, a dömping kárt okoz-e az uniós gazdasági ágazatnak. Amennyiben a dömping és a kár megerősítést nyer, a vizsgálat azt is fel fogja tárni, hogy nem ellentétes-e az Unió érdekeivel, ha intézkedések elrendelésére kerül sor.

5.1.   
  A dömping megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri az érintett országokból származó vizsgált termék exportáló gyártóit (4), hogy vegyenek részt a Bizottság által folytatott vizsgálatban.

5.1.1.   Az exportáló gyártókra irányuló vizsgálat

5.1.1.1.   Az érintett országok vizsgálat alá vonni kívánt exportáló gyártóinak kiválasztására irányuló eljárás

Az érintett országokban tevékenykedő exportáló gyártókkal kapcsolatos vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld az érintett országok általa ismert exportáló gyártóinak, az exportáló gyártók valamennyi ismert szövetségének és az érintett országok hatóságainak. A Bizottság felkéri valamennyi exportáló gyártót, valamint az exportáló gyártók szövetségeit, hogy jelentkezés és kérdőívek igénylése céljából haladéktalanul vegyék fel vele a kapcsolatot faxon, eltérő rendelkezés hiányában legkésőbb az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül.

Eltérő rendelkezés hiányában az exportáló gyártóknak és adott esetben az exportáló gyártók szövetségeinek az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell visszaküldeniük a kitöltött kérdőíveket.

A kitöltött kérdőívnek információkat kell tartalmaznia többek között az exportáló gyártó vállalatának vagy vállalatainak struktúrájáról, a vállalat/vállalatok tevékenységéről a vizsgált termék vonatkozásában, az előállítás költségéről, valamint a vizsgált termék értékesítéséről az érintett országok belföldi piacán és a vizsgált termék értékesítéséről az Európai Unió számára.

5.1.2.   A független importőrökre
   (5)
  irányuló vizsgálat
   (6)
   (7)

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogilag előírt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a megvizsgálandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja („mintavétel”). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot. Az említett feleknek eltérő rendelkezés hiányában ezt legkésőbb az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül kell megtenniük, és a következő információkat kell vállalatukról vagy vállalataikról a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

| — | a vállalat pontos tevékenysége a vizsgált termék vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége a vizsgált termék vonatkozásában,

| — | a teljes forgalom a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

a teljes forgalom a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban,

| — | az importált vizsgált termék 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti, az uniós piacra irányuló behozatalának, valamint az Unió piacán lebonyolított viszonteladásának mennyisége tonnában és értéke euróban, |
| --- | --- |

—

az importált vizsgált termék 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti, az uniós piacra irányuló behozatalának, valamint az Unió piacán lebonyolított viszonteladásának mennyisége tonnában és értéke euróban,

| — | a vizsgált termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (8) neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

a vizsgált termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (8) neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | bármely olyan egyéb információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely olyan egyéb információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együtt nem működő vállalatok esetében a Bizottság megállapításai alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, és előfordulhat, hogy az érintett fél számára az eredmény kedvezőtlenebb lesz annál, mint ha együttműködött volna.

A független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba léphet az importőrök bármely ismert szövetségével.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban releváns információt kívánnak benyújtani, ezt – a fent kért információ kivételével – eltérő rendelkezés hiányában legkésőbb az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül kell megtenniük.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a vizsgált termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A Bizottság valamennyi ismert független importőrt és importőrszövetséget értesíti arról, hogy mely vállalatokat választotta ki a mintába való felvételre.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld ki a mintába felvett független importőröknek és valamennyi ismert importőrszövetségnek. Eltérő rendelkezés hiányában ezeknek a feleknek a minta kiválasztásáról szóló értesítést követő 37 napon belül be kell nyújtaniuk a kitöltött kérdőívet. A kitöltött kérdőív többek között a vállalatuk (vállalataik) szerkezetére, a vállalatnak (vállalatoknak) a vizsgált termék vonatkozásában folytatott tevékenységeire, valamint a vizsgált termék értékesítésére vonatkozóan tartalmaz információt.

5.2.   
  A kár megállapítására irányuló eljárás

Kár alatt a következők értendők: az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár vagy ennek kockázata, illetve uniós gazdasági ágazat létrejöttének jelentős hátráltatása. A kár megállapítása tényszerű bizonyítékokon alapul; ehhez objektíven meg kell állapítani a dömpingelt behozatal mennyiségét, az uniós piac árait érintő hatását, valamint e behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatását. Annak megállapítására, hogy éri-e jelentős kár az uniós gazdasági ágazatot, a Bizottság felkéri a vizsgált termék uniós gyártóit, hogy vegyenek részt a Bizottság által folytatott vizsgálatban.

5.2.1.   Az uniós gyártókra irányuló vizsgálat

Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonni kívánt uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza („mintavétel”). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen összeállított egy uniós gyártókból álló mintát. Részletek az érdekelt felek számára, betekintésre összeállított aktában találhatók. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába (e célból lépjenek kapcsolatba a Bizottsággal az alábbi 5.6. szakaszban megadott elérhetőségen keresztül), és hogy az ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, alkalmasnak találják-e a kiválasztott mintát e célra.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban releváns információt kívánnak benyújtani, ezt eltérő rendelkezés hiányában legkésőbb az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül kell megtenniük.

A Bizottság értesíti valamennyi ismert uniós gyártót és az uniós gyártók szövetségeit arról, hogy mely vállalatok kerültek be végül a mintába.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett uniós gyártóknak és az uniós gyártók minden ismert szövetségének. Eltérő rendelkezés hiányában ezeknek a feleknek a minta kiválasztásáról szóló értesítést követő 37 napon belül be kell nyújtaniuk a kitöltött kérdőívet. A kitöltött kérdőív többek között a vállalatuk (vállalataik) szerkezetére, a vállalat (vállalatok) pénzügyi helyzetére, a vállalatnak (vállalatoknak) a vizsgált termék vonatkozásában folytatott tevékenységeire, a termelés költségére, valamint a vizsgált termék értékesítésére vonatkozóan tartalmaz információt.

5.3.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Abban az esetben, ha a dömpingre és az általa okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, az alaprendelet 21. cikke szerint határozni kell arról, hogy nem ellentétes-e az uniós érdekkel, ha dömpingellenes intézkedések elfogadására kerül sor. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteiket, továbbá a felhasználókat, valamint a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy eltérő rendelkezés hiányában ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot. A vizsgálatban való részvételhez a reprezentatív fogyasztói szervezeteknek ugyanezen határidőn belül bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységeik és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

A fenti határidőn belül jelentkező felek – eltérő rendelkezés hiányában – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül – információt szolgáltathatnak a Bizottság részére az uniós érdekkel kapcsolatban. Az információ tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújtható be. Mindenesetre a 21. cikk alapján közölt információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.4.   
  Egyéb írásbeli beadványok

Ezen értesítés rendelkezéseire figyelemmel a Bizottság felkéri valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és állításait támassza alá bizonyítékokkal. Eltérő rendelkezés hiányában ezen információnak és az állításokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

5.5.   
  A Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatását. A meghallgatás iránti kérelmet írásban kell benyújtani; az anyagnak tartalmaznia kell a kérelem indokait. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmeket az ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon kell benyújtani. A későbbiekben a meghallgatás iránti kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során kitűzött határidőn belül kell benyújtani.

5.6.   
  Az írásbeli beadványok benyújtására és a kitöltött kérdőívek és levelek elküldésére vonatkozó utasítások

Az érdekelt feleknek minden beadványukat – beleértve a minta kiválasztásához megküldött információkat, a kitöltött kérdőíveket és azok aktualizált változatait is – írásban kell benyújtaniuk, mind papíron, mind elektronikus formátumban, és minden esetben fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Amennyiben valamely érdekelt fél technikai okok miatt beadványait és kérelmeit nem tudja elektronikus formában benyújtani, erről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot.

Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (9) (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni.

A „Limited” jelöléssel ellátott információt benyújtó érdekelt feleknek az alaprendelet 19 cikkének (2) bekezdése szerint egy nem titkos összefoglalót is a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni. Ezeknek az összefoglalóknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy azokból a bizalmasan benyújtott információk lényege érthető legyen. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó érdekelt fél nem készíti el a nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja az ilyen bizalmas információt.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, előfordulhat, hogy a fél számára az eredmény kedvezőtlenebb lesz annál, mint ha együttműködött volna.

7.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai között. A meghallgató tisztviselő áttekinti az aktához való hozzáférésre irányuló kérelmeket, az iratok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő meghallgatást biztosíthat egy adott érdekelt fél számára, és közbenjárhat annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos meghallgatásokra vonatkozó kérelmeket az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napjától számított 15 napon kell benyújtani. Ezt követően a meghallgatás iránti kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során kitűzött egyedi határidőkön belül kell benyújtani.

A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, amelynek során a felek ismertethetik különböző álláspontjaikat, és előadhatják a – többek között – a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos ellenérveiket. Ilyen meghallgatásra rendszerint legkésőbb az ideiglenes megállapítások közzétételétől számított negyedik hét végén kerül sor.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található: (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének értelmében ideiglenes intézkedéseket ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 9 hónapon belül lehet elrendelni.

9.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően fogja kezelni.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  Dömping alatt egy termék (a továbbiakban: érintett termék) „rendes érték” alatti áron történő exportértékesítését értjük. A rendes érték általában a „hasonló termék” összehasonlítható ára az exportáló ország belföldi piacán. A „hasonló termék” az érintett terméknek minden tekintetben megfelelő, vagy ilyen termék hiányában az érintett termékhez nagymértékben hasonló termék.

(3)  Az Európai Unió 27 tagállama a következő: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia.

(4)  Exportáló gyártó az érintett országokban működő minden olyan vállalat, amely a vizsgált terméket előállítja és az Unió piacára exportálja, akár közvetlenül, akár egy harmadik félen keresztül, beleértve a vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amelyek az érintett termék gyártásában, belföldi értékesítésben vagy exportjában részt vesznek. A nem gyártó exportőrök rendszerint nem jogosultak egyéni vámtételre.

(5)  A Közösségi Vámkódex végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke értelmében személyek kizárólag abban az esetben tekinthetők egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásainak tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) bármely személy közvetve vagy közvetlenül tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy egyéb részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) közvetve vagy közvetlenül együtt ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.). Ebben az összefüggésben a „személy” természetes vagy jogi személyt jelent.

(6)  A mintába kizárólag exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök vehetők fel. Azoknak az importőröknek, akik kapcsolatban állnak exportáló gyártókkal, ki kell tölteniük a kérdőív I. mellékletét ezen exportáló gyártók vonatkozásában. A kapcsolatban állás meghatározását lásd az 5. lábjegyzetben.

(7)  A független importőrök által szolgáltatott adatok a dömping meghatározásán kívüli vizsgálati szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(8)  A kapcsolatban álló felek meghatározását lásd az 5. lábjegyzetben.

(9)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az 1255/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.) 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentumnak védelmet kell biztosítani az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is.

(10)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/21

---

Értesítés az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról

2011/C 49/11

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panaszt nyújtottak be, amely szerint az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatala támogatott formában történik, s ezáltal jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   A panasz

A panaszt az európai polietilén-tereftalát (PET) gyártók bizottsága (CPME) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be 2011. január 3-án olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

2.   A vizsgált termék

A vizsgálat tárgyát képező termék az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalát (a továbbiakban: vizsgált termék).

3.   A támogatásra vonatkozó állítás

Az állítások szerint támogatott termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Ománból és Szaúd-Arábiából (a továbbiakban: érintett országok) származó vizsgált termék. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

a)   Omán

Az állítás szerint az Ománból származó vizsgált termék egyetlen gyártója az ománi kormány által nyújtott többféle támogatásban részesült.

A támogatások többek között az alábbiakat foglalják magukban: közvetlen társaságiadó-mentesség; egy különleges gazdasági övezetben található gazdasági szereplők számára biztosított, behozatali és kiviteli vám alóli mentesség; kedvezményes kamatozású kölcsönök exportorientált ágazatok beruházási projektjei, valamint olyan projektek számára, amelyekben jelentős az ománi foglalkoztatottak aránya; a közjogi szervezetnek minősülő Ománi Fejlesztési Bank által kereskedelmi bankokon keresztül ománi exportőröknek – szállítási megállapodások megkötését követően – nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönök; legalább 25 %-os hozzáadott értékű, nem arab országokba irányuló kivitelek után fizetett exporttámogatások; valamint csökkentett díjtételű víz-, áram- és gázszolgáltatás.

Az állítás szerint a fenti rendszerek támogatásoknak minősülnek, mivel (a közjogi szervezeteket is ideértve) az ománi kormány pénzügyi hozzájárulásával zajlanak, és előnyös helyzetbe hozzák a támogatásban részesülő vállalatot. E rendszerek állítólag az exportteljesítménytől függenek és/vagy a támogatást biztosító hatóság fennhatósága alá tartozó, pontosan körülhatárolt földrajzi területen található bizonyos vállalatokra korlátozódnak és/vagy bizonyos ágazatokra vagy vállalatokra korlátozódnak, ezért egyediek és kiegyenlíthetők.

b)   Szaúd-Arábia

Az állítás szerint a Szaúd-Arábiából származó vizsgált termék egyetlen gyártója Szaúd-Arábia kormánya által nyújtott többféle támogatásban részesült.

A támogatások többek között az alábbiakat foglalják magukban: exportok után fizetett csökkentett kikötődíjak; exportra szánt áruk tárolási díj alóli mentessége; exportorientált üzemek exportvám- és minden egyéb adó alóli mentessége; nyersanyagok és beruházási javak vámmentes behozatala; csökkentett közüzemi díjak különleges gazdasági övezetekben található gazdasági szereplők számára; kamatmentes kölcsönök a szaúdi ipari fejlesztési alapból olyan vállalkozások számára, amelyek tőkéje legalább 50 %-ban szaúd-arábiai tulajdonban van; társaságiadó-mentesség a legalább 25 %-ban szaúd-arábiai tulajdonú vállalkozások számára; csökkentett díjtételű víz-, áram- és gázszolgáltatás bizonyos vállalkozások számára. Szaúd-Arábia kormánya – az állami tulajdonban lévő, közjogi szervezetnek minősülő, Aramco nevű vállalaton keresztül – kettős árképzési rendszert alkalmaz, amelynek köszönhetően a belföldi gyártók a nemzetközi piaci áraknál alacsonyabb árakon jutnak hozzá az alapanyagokhoz.

Az állítás szerint a fent említett rendszerek támogatásoknak minősülnek, mert (a közjogi szervezeteket is ideértve) Szaúd-Arábia kormányának pénzügyi hozzájárulásával zajlanak, és előnyös helyzetbe hozzák a kedvezményezettet, vagyis a vizsgált termék exportáló gyártóját. E rendszerek állítólag az exportteljesítménytől függenek és/vagy a támogatást biztosító hatóság fennhatósága alá tartozó, pontosan körülhatárolt földrajzi területen található bizonyos vállalatokra korlátozódnak és/vagy bizonyos ágazatokra vagy vállalatokra korlátozódnak, ezért egyediek és kiegyenlíthetők. A kettős árképzés esetében az egyediség oka az, hogy az alapanyagokat kizárólag a petrolkémiai ágazat tudja felhasználni (bennefoglalt egyediség).

4.   A kárra vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a vizsgált termék Ománból és Szaúd-Arábiából való behozatala mind abszolút értékben, mind pedig a piaci részesedést tekintve összességében megnövekedett.

A panaszos által benyújtott meggyőző bizonyítékok azt mutatják, hogy a behozott vizsgált termék mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az eladott mennyiségre, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére és az általa kialakított árszintre, és ezáltal jelentős mértékben rontják az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.

5.   Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat részéről vagy nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 10. cikke alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az érintett országokból származó vizsgált termék behozatala támogatott formában történik-e, és ha igen, a támogatás kárt okoz-e az uniós gazdasági ágazatnak. Amennyiben a támogatás és a kár megerősítést nyer, a vizsgálat azt is fel fogja tárni, hogy nem ellentétes-e az Unió érdekeivel, ha intézkedések elrendelésére kerül sor.

5.1.   
  A támogatás megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri az érintett országokból származó vizsgált termék exportáló gyártóit (2), hogy vegyenek részt a Bizottság által folytatott vizsgálatban.

5.1.1.   Az exportáló gyártókra irányuló vizsgálat

5.1.1.1.   Az érintett országok vizsgálat alá vonni kívánt exportáló gyártóinak kiválasztására irányuló eljárás

Az érintett országokban tevékenykedő exportáló gyártókkal kapcsolatos vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld az érintett országok általa ismert exportáló gyártóinak, az exportáló gyártók valamennyi ismert szövetségének és az érintett országok hatóságainak. A Bizottság felkéri valamennyi exportáló gyártót, valamint az exportáló gyártók szövetségeit, hogy jelentkezés és kérdőívek igénylése céljából haladéktalanul vegyék fel vele a kapcsolatot faxon, eltérő rendelkezés hiányában legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül.

Eltérő rendelkezés hiányában az exportáló gyártóknak és adott esetben az exportáló gyártók szövetségeinek ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell visszaküldeniük a kitöltött kérdőíveket.

A kitöltött kérdőívnek információkat kell tartalmaznia többek között az exportáló gyártó vállalatának vagy vállalatainak struktúrájáról, a vállalat/vállalatok tevékenységéről a vizsgált termék vonatkozásában, valamint a vizsgált terméknek az érintett országok belföldi piacán, továbbá az Európai Unió számára történő értékesítéséről.

Kérdőíveket az érintett exportáló országok hatóságai is kapni fognak.

5.1.2.   A független importőrökre
   (3)
  vonatkozó vizsgálat
   (4)
   (5)

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonni kívánt független importőrök számát egy minta kiválasztása révén ésszerű mértékűre korlátozhatja („mintavétel”). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot. Az említett feleknek eltérő rendelkezés hiányában ezt legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül kell megtenniük, és a következő információkat kell vállalatukról vagy vállalataikról a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

| — | a vállalat pontos tevékenysége a vizsgált termék vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége a vizsgált termék vonatkozásában,

| — | a teljes forgalom a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

a teljes forgalom a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakban,

| — | az érintett országokból származó importált vizsgált termék 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti, az uniós piacra irányuló behozatalának, valamint az Unió piacán lebonyolított viszonteladásának mennyisége tonnában és értéke euróban, |
| --- | --- |

—

az érintett országokból származó importált vizsgált termék 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti, az uniós piacra irányuló behozatalának, valamint az Unió piacán lebonyolított viszonteladásának mennyisége tonnában és értéke euróban,

| — | a vizsgált termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (6) neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

a vizsgált termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (6) neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | bármely olyan egyéb információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely olyan egyéb információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együtt nem működő vállalatok esetében a Bizottság megállapításai alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, és az eredmény kedvezőtlenebb lehet az érintett fél számára, mintha együttműködött volna.

A független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba léphet az importőrök bármely ismert szövetségével.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban a fentiekben kért információk kivételével bármilyen más releváns információt kívánnak benyújtani, ezt – eltérő rendelkezés hiányában – ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül kell megtenniük.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a vizsgált termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A Bizottság valamennyi ismert független importőrt és importőrszövetséget értesíti arról, hogy mely vállalatokat választotta ki a mintába való felvételre.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett független importőröknek és az importőrök minden ismert szövetségének. Eltérő rendelkezés hiányában ezeknek a feleknek a minta kiválasztásáról szóló értesítést követő 37 napon belül be kell nyújtaniuk a kitöltött kérdőívet. A kitöltött kérdőív többek között a vállalatuk (vállalataik) szerkezetére, a vállalatnak (vállalatoknak) a vizsgált termék vonatkozásában folytatott tevékenységeire, valamint a vizsgált termék értékesítéseire vonatkozóan tartalmaz információt.

5.2.   
  A kár megállapítására irányuló eljárás

Kár alatt a következők értendők: az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár vagy ennek kockázata, illetve uniós gazdasági ágazat létrejöttének jelentős hátráltatása. A kár megállapítása valós bizonyítékokon alapul, továbbá tényszerűen meg kell állapítani a támogatott behozatal mennyiségét, annak az uniós piac árait érintő hatását, valamint e behozataloknak az uniós gazdasági ágazatra kifejtett közvetlen hatását. Annak megállapítására, hogy éri-e jelentős kár az uniós gazdasági ágazatot, a Bizottság felkéri a vizsgált termék uniós gyártóit, hogy vegyenek részt a Bizottság által folytatott vizsgálatban.

5.2.1.   Az uniós gyártókra irányuló vizsgálat

Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban előírt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonni kívánt uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza („mintavétel”). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen összeállított egy uniós gyártókból álló mintát. Részletek az érdekelt felek számára, betekintésre összeállított aktában találhatók. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába (e célból lépjenek kapcsolatba a Bizottsággal az alábbi 5.6. szakaszban megadott elérhetőségen keresztül), és hogy ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, alkalmasnak találják-e a kiválasztott mintát e célra.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban releváns információt kívánnak benyújtani, ezt eltérő rendelkezés hiányában legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül kell megtenniük.

A Bizottság értesíti valamennyi ismert uniós gyártót és az uniós gyártók szövetségeit arról, hogy mely vállalatok kerültek be végül a mintába.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett uniós gyártóknak és az uniós gyártók minden ismert szövetségének. Eltérő rendelkezés hiányában ezeknek a feleknek a minta kiválasztásáról szóló értesítést követő 37 napon belül be kell nyújtaniuk a kitöltött kérdőívet. A kitöltött kérdőív többek között a vállalatuk (vállalataik) szerkezetére, a vállalat (vállalatok) pénzügyi helyzetére, a vállalatnak (vállalatoknak) a vizsgált termék vonatkozásában folytatott tevékenységeire, valamint a vizsgált termék előállítási költségeire és értékesítéseire vonatkozóan kell információt tartalmaznia.

5.3.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Abban az esetben, ha a támogatásra és az általa okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, az alaprendelet 31. cikke szerint határozni kell arról, hogy nem ellentétes-e az uniós érdekkel, ha kiegyenlítő intézkedések elfogadására kerül sor. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteiket, továbbá a felhasználókat, valamint a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy eltérő rendelkezés hiányában ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot. A vizsgálatban való részvételhez a reprezentatív fogyasztói szervezeteknek ugyanezen határidőn belül bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységeik és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

A fenti határidőn belül jelentkező felek – eltérő rendelkezés hiányában – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül – információt szolgáltathatnak a Bizottság részére az uniós érdekkel kapcsolatban. Az információ tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújtható be. Mindenesetre a 31. cikk alapján közölt információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.4.   
  Egyéb írásbeli beadványok

Ezen értesítés rendelkezéseire figyelemmel a Bizottság felkéri valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját, szolgáltasson információkat, és állításait támassza alá bizonyítékokkal. Eltérő rendelkezés hiányában ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

5.5.   
  A Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatását. A meghallgatás iránti kérelmet írásban kell benyújtani; az anyagnak tartalmaznia kell a kérelem indokait. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmeket ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon kell benyújtani. A későbbiekben a meghallgatás iránti kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során kitűzött határidőn belül kell benyújtani.

5.6.   
  Az írásbeli beadványok benyújtására és a kitöltött kérdőívek és levelek elküldésére vonatkozó utasítások

Az érdekelt feleknek minden beadványukat – beleértve a minta kiválasztásához megküldött információkat, a kitöltött kérdőíveket és azok aktualizált változatait is – írásban kell benyújtaniuk, mind papíron, mind elektronikus formátumban, és minden esetben fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Amennyiben valamely érdekelt fél technikai okok miatt beadványait és kérelmeit nem tudja elektronikus formában benyújtani, erről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot.

Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (7) (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni.

A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó érdekelt feleknek az alaprendelet 29. cikke (2) bekezdésének értelmében ezekhez nem bizalmas jellegű összefoglalókat is a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk, melyeket „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni. Ezeknek az összefoglalóknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege érthető legyen. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó érdekelt fél nem készíti el a nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja az ilyen bizalmas információt.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 28. cikkével összhangban átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

7.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai között. A meghallgató tisztviselő áttekinti az aktához való hozzáférésre irányuló kérelmeket, az iratok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő meghallgatást biztosíthat egy adott érdekelt fél számára, és közbenjárhat annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmeket ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon kell benyújtani. Ezt követően a meghallgatás iránti kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során kitűzött egyedi határidőkön belül kell benyújtani.

A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít a felek részvételével történő meghallgatás megtartására is, melynek során a felek ismertethetik különböző álláspontjaikat és előadhatják – többek között – a támogatással, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos ellenérveiket. Ilyen meghallgatásra rendszerint legkésőbb az ideiglenes megállapítások közzétételétől számított negyedik hét végén kerül sor.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található: (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 13 hónapon belül lezárul. Az alaprendelet 12. cikke (1) bekezdésének értelmében ideiglenes intézkedéseket ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 9 hónapon belül lehet elrendelni.

9.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően fogja kezelni.

---

(1)  HL L 188., 2009.7.8., 93. o.

(2)  Exportáló gyártó az érintett országokban működő minden olyan vállalat, amely a vizsgált terméket előállítja és az Unió piacára exportálja, akár közvetlenül, akár egy harmadik félen keresztül, beleértve a vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amelyek az érintett termék gyártásában, belföldi értékesítésben vagy exportjában részt vesznek. A nem gyártó exportőrök rendszerint nem jogosultak egyéni vámtételre.

(3)  A Közösségi Vámkódex végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke értelmében személyek kizárólag abban az esetben tekinthetők egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásainak tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) bármely személy közvetve vagy közvetlenül tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy egyéb részesedéseinek 5%-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) közvetve vagy közvetlenül együtt ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.). Ebben az összefüggésben a „személy” természetes vagy jogi személyt jelent.

(4)  A mintába kizárólag exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök vehetők fel. Azoknak az importőröknek, akik kapcsolatban állnak exportáló gyártókkal, ki kell tölteniük a kérdőív I. mellékletét ezen exportáló gyártók vonatkozásában. Az egymással kapcsolatban álló személyek meghatározását lásd a 3. lábjegyzetben.

(5)  A független importőrök által szolgáltatott adatok a támogatás meghatározásán kívüli vizsgálati szempontokkal kapcsolatban is felhasználhatók.

(6)  Az egymással kapcsolatban álló felek meghatározását lásd az 3. lábjegyzetben.

(7)  Ez a dokumentum az 597/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 188., 2009.7.18., 93. o.) 29. cikke, valamint a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12. cikke értelmében bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentumnak védelmet kell biztosítani az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is.

(8)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 16.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 49/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 49/26

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – HOLLANDIA

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke)

Állami támogatás MC 10/09 – A GHT1 hybridek ING általi vétele

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 49/12

A Bizottság 2010. november 29-én kelt levelében értesítette Hollandiát az MC 10/09 állami támogatásra vonatkozó sui generis határozatáról.

A LEVÉL SZÖVEGE

„I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2009. november 18-i határozatában a Bizottság jóváhagyott 10 milliárd EUR értékű tőkejuttatást (CT1 értékpapírok formájában), körülbelül 2 milliárd EUR értékű kiegészítő támogatást, amely a szóban forgó értékpapírok visszafizetési feltételeinek módosításából adódott, körülbelül 30 milliárd EUR egyenlegű portfólióra alkalmazott értékvesztett eszközvédelmet, valamint likviditási garanciákat az ING javára a C 10/09 ügyben (a továbbiakban: ING határozat vagy a 2009. november 18-i határozat) (1) |
| --- | --- |

(1)

2009. november 18-i határozatában a Bizottság jóváhagyott 10 milliárd EUR értékű tőkejuttatást (CT1 értékpapírok formájában), körülbelül 2 milliárd EUR értékű kiegészítő támogatást, amely a szóban forgó értékpapírok visszafizetési feltételeinek módosításából adódott, körülbelül 30 milliárd EUR egyenlegű portfólióra alkalmazott értékvesztett eszközvédelmet, valamint likviditási garanciákat az ING javára a C 10/09 ügyben (a továbbiakban: ING határozat vagy a 2009. november 18-i határozat) (1)

| (2) | Az ING határozat (88) preambulumbekezésének harmadik francia bekezdése rögzíti Hollandia kötelezettségvállalását a Tier 1 és Tier 2 értékpapírok vételével kapcsolatban: »A Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét a jövőben a Bizottságnak eseti alapon terjesztik elő jóváhagyásra, a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, hároméves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig.« |
| --- | --- |

(2)

Az ING határozat (88) preambulumbekezésének harmadik francia bekezdése rögzíti Hollandia kötelezettségvállalását a Tier 1 és Tier 2 értékpapírok vételével kapcsolatban: »A Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét a jövőben a Bizottságnak eseti alapon terjesztik elő jóváhagyásra, a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, hároméves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig.«

| (3) | 2010. október 16-án Hollandia továbbította a Bizottságnak az ING levelét, amelyben ING engedélyt kér több hibrid eszköz vételére, elsőként 1,5 milliárd USD 8,439 %-os Group Hybrid Tier 1 eszköz (a továbbiakban: GHT1) vételére 2010. december 31-i időponttal. |
| --- | --- |

(3)

2010. október 16-án Hollandia továbbította a Bizottságnak az ING levelét, amelyben ING engedélyt kér több hibrid eszköz vételére, elsőként 1,5 milliárd USD 8,439 %-os Group Hybrid Tier 1 eszköz (a továbbiakban: GHT1) vételére 2010. december 31-i időponttal.

| (4) | 2010. október 27-én a Bizottság jelezte Hollandiának, hogy az ING határozat alapján, ebben a szakaszban nem látja indokoltnak a GHT1 vételének engedélyezését. A Bizottság kérte Hollandiát, hogy nyújtsa be a CT1 értékpapírok visszafizetésének naprakésszé tett ütemtervét. |
| --- | --- |

(4)

2010. október 27-én a Bizottság jelezte Hollandiának, hogy az ING határozat alapján, ebben a szakaszban nem látja indokoltnak a GHT1 vételének engedélyezését. A Bizottság kérte Hollandiát, hogy nyújtsa be a CT1 értékpapírok visszafizetésének naprakésszé tett ütemtervét.

| (5) | 2010. november 5-én a holland hatóságok továbbították az ING második levelét, amelyben kérték a GHT1 vételének engedélyezésére vonatkozó kérelmüket elbíráló bizottsági határozat meghozatalát. |
| --- | --- |

(5)

2010. november 5-én a holland hatóságok továbbították az ING második levelét, amelyben kérték a GHT1 vételének engedélyezésére vonatkozó kérelmüket elbíráló bizottsági határozat meghozatalát.

| (6) | 2010. november 9-én a Bizottság emlékeztetőt küldött Hollandiának a CT1 visszafizetési ütemtervére vonatkozóan. A mai napig nem érkezett semmilyen hivatalos ütemterv. |
| --- | --- |

(6)

2010. november 9-én a Bizottság emlékeztetőt küldött Hollandiának a CT1 visszafizetési ütemtervére vonatkozóan. A mai napig nem érkezett semmilyen hivatalos ütemterv.

| (7) | 2010. november 16-án Hollandia a Bizottság hivatalos engedélyét kérte. 2010. november 18-án Hollandia e-mailben tájékoztatta a Bizottságot, hogy támogatja az ING-nek a GHT1-vétel engedélyezésére vonatkozó kérelmét. |
| --- | --- |

(7)

2010. november 16-án Hollandia a Bizottság hivatalos engedélyét kérte. 2010. november 18-án Hollandia e-mailben tájékoztatta a Bizottságot, hogy támogatja az ING-nek a GHT1-vétel engedélyezésére vonatkozó kérelmét.

| (8) | Hollandia tájékoztatta a Bizottságot, hogy sürgősségi okok miatt kivételesen hozzájárulnak ahhoz, hogy a GHT1 hibrid vételére vonatkozó határozatot angol nyelven fogadják el. |
| --- | --- |

(8)

Hollandia tájékoztatta a Bizottságot, hogy sürgősségi okok miatt kivételesen hozzájárulnak ahhoz, hogy a GHT1 hibrid vételére vonatkozó határozatot angol nyelven fogadják el.

II.   TÉNYEK

1.   Az ING bemutatása

| (9) | Az ING az ING Bank N.V.-t és az ING Verzekeringen N.V.-t 100 %-ban ellenőrző ING Groep N.V. (a továbbiakban: ING csoport) holding anyavállalatból, valamint két, a banki, illetve biztosítási leányvállalatokat ellenőrző alholdingból tevődik össze. 2009 végén a csoport mérlegfőöszszege 1 164 milliárd eurót tett ki. |
| --- | --- |

(9)

Az ING az ING Bank N.V.-t és az ING Verzekeringen N.V.-t 100 %-ban ellenőrző ING Groep N.V. (a továbbiakban: ING csoport) holding anyavállalatból, valamint két, a banki, illetve biztosítási leányvállalatokat ellenőrző alholdingból tevődik össze. 2009 végén a csoport mérlegfőöszszege 1 164 milliárd eurót tett ki.

| (10) | Az ING többek között a hosszú távú életképességének helyreállítása céljából jutott hozzá az 1. pontban részletezett intézkedésekhez. A Bizottság az ING határozatban jóváhagyta a szóban forgó intézkedéseket a holland állam által tett kötelezettségvállalások fejében. Az említett kötelezettségvállalások között szerepelt, hogy az ING legkésőbb 2013 végéig értékesíti az ING Verzekeringen N.V. egészét ((82) preambulumbekezdés) és, hogy az ING betart bizonyos magatartási szabályokat, egyebek mellett azt, hogy a hibrid tőkeeszközök vételét megelőzően a Bizottságtól kér jóváhagyást (a (88) preambulumbekezdés harmadik francia bekezdése). Ezek a magatartási szabályok három évig, vagy a CT1 értékpapírok ING általi teljes visszafizetéséig maradnak érvényben, attól függően, hogy melyik következik be előbb. |
| --- | --- |

(10)

Az ING többek között a hosszú távú életképességének helyreállítása céljából jutott hozzá az 1. pontban részletezett intézkedésekhez. A Bizottság az ING határozatban jóváhagyta a szóban forgó intézkedéseket a holland állam által tett kötelezettségvállalások fejében. Az említett kötelezettségvállalások között szerepelt, hogy az ING legkésőbb 2013 végéig értékesíti az ING Verzekeringen N.V. egészét ((82) preambulumbekezdés) és, hogy az ING betart bizonyos magatartási szabályokat, egyebek mellett azt, hogy a hibrid tőkeeszközök vételét megelőzően a Bizottságtól kér jóváhagyást (a (88) preambulumbekezdés harmadik francia bekezdése). Ezek a magatartási szabályok három évig, vagy a CT1 értékpapírok ING általi teljes visszafizetéséig maradnak érvényben, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

| (11) | Az ING határozat (76) preambulumbekezdése ismerteti a CT1 értékpapírok alaphelyzetre vonatkozó visszafizetési ütemtervét a jóváhagyott szerkezetátalakítási terv pénzügyi előrejelzéseinek megfelelően. Az ING ezután több olyan nyilatkozattot tett, amelyek kétségessé teszik az említett terveket (2). |
| --- | --- |

(11)

Az ING határozat (76) preambulumbekezdése ismerteti a CT1 értékpapírok alaphelyzetre vonatkozó visszafizetési ütemtervét a jóváhagyott szerkezetátalakítási terv pénzügyi előrejelzéseinek megfelelően. Az ING ezután több olyan nyilatkozattot tett, amelyek kétségessé teszik az említett terveket (2).

2.   A GHTI 1 leírása

| (12) | 2000 decemberében az ING Holding kibocsátotta az 1,5 milliárd USD értékű GHT1-t 2010. december 31-i első vételi időponttal, amelytől fogva minden negyedévben sor kerülhet vételre. Az eszközhöz évi 8,439 %-os félévenkénti osztalékszelvény tartozik. Az első vételi dátum után az osztalékszelvény negyedéves 3 havi Libor (3) plusz évi 3,6 %-ra változik. Az eszköz vételének lebonyolításához az ING-nek be kell jelentenie a vételt 30–60 nappal a vételi időpont előtt. |
| --- | --- |

(12)

2000 decemberében az ING Holding kibocsátotta az 1,5 milliárd USD értékű GHT1-t 2010. december 31-i első vételi időponttal, amelytől fogva minden negyedévben sor kerülhet vételre. Az eszközhöz évi 8,439 %-os félévenkénti osztalékszelvény tartozik. Az első vételi dátum után az osztalékszelvény negyedéves 3 havi Libor (3) plusz évi 3,6 %-ra változik. Az eszköz vételének lebonyolításához az ING-nek be kell jelentenie a vételt 30–60 nappal a vételi időpont előtt.

| (13) | Az ING Holding által kibocsátott GHT1-t az ING Insurance (INGV) szintjén helyezték el a megfelelő Tier 1 eszköz révén. A GHT1-hez nem kötődik szavazati jog. |
| --- | --- |

(13)

Az ING Holding által kibocsátott GHT1-t az ING Insurance (INGV) szintjén helyezték el a megfelelő Tier 1 eszköz révén. A GHT1-hez nem kötődik szavazati jog.

| (14) | Amikor az ING 2010. július 22-én először kereste meg a Bizottságot a hibridek vételének megvitatása céljából, a GHT1 árfolyama a névérték 85 %-án volt. Amint azonban a vétel időpontja közeledett, és a piac az eszköz vételére számított, az ár megközelítette a 100 %-ot. |
| --- | --- |

(14)

Amikor az ING 2010. július 22-én először kereste meg a Bizottságot a hibridek vételének megvitatása céljából, a GHT1 árfolyama a névérték 85 %-án volt. Amint azonban a vétel időpontja közeledett, és a piac az eszköz vételére számított, az ár megközelítette a 100 %-ot.

3.   Hollandia álláspontja

| (15) | 2010. november 18-i e-mailjében Hollandia az ING kifejezett szándékára való hivatkozással indokolta értesítését, mely szerint »az ING ebben a pillanatban megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy a core tier 1 első részletét készpénzben hamarosan visszafizesse.« Az említett visszafizetés bejelentésének időpontját azonban nem pontosították. |
| --- | --- |

(15)

2010. november 18-i e-mailjében Hollandia az ING kifejezett szándékára való hivatkozással indokolta értesítését, mely szerint »az ING ebben a pillanatban megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy a core tier 1 első részletét készpénzben hamarosan visszafizesse.« Az említett visszafizetés bejelentésének időpontját azonban nem pontosították.

| (16) | A vétel támogatását Hollandia azzal magyarázta, hogy bármilyen arra irányuló törekvés, hogy a GHT1 befektetői részt vállaljanak a tehermegosztásban, vagyis elfogadjanak a névértéknél jelentősen alacsonyabb árat, már nem lenne reális a jelenlegi 96–98 centes dollárban kifejezett ár miatt, ebből az következik, hogy a visszavásárlásra vonatkozó ajánlat gazdaságilag nem megvalósítható. A készpénzben, névértéken történő visszavétel lenne az egyedüli lehetőség az ING számára, hogy a hibridet kivezesse a könyveléséből. |
| --- | --- |

(16)

A vétel támogatását Hollandia azzal magyarázta, hogy bármilyen arra irányuló törekvés, hogy a GHT1 befektetői részt vállaljanak a tehermegosztásban, vagyis elfogadjanak a névértéknél jelentősen alacsonyabb árat, már nem lenne reális a jelenlegi 96–98 centes dollárban kifejezett ár miatt, ebből az következik, hogy a visszavásárlásra vonatkozó ajánlat gazdaságilag nem megvalósítható. A készpénzben, névértéken történő visszavétel lenne az egyedüli lehetőség az ING számára, hogy a hibridet kivezesse a könyveléséből.

| (17) | A vétel elmaradása negatív üzenetet küldene a piac felé és a vétel meghiúsulása arra engedne következtetni, hogy az ING (az okoktól függetlenül) nem képes hatékonyan, a piaci szokásoknak és elvárásoknak megfelelően kezelni a tőkéjét, ami a jövőben megnehezítené az ING számára az ilyen típusú eszközök kibocsátását. Erre vonatkozóan Hollandia azt az érvet is felhozta, hogy a vétel elmaradása megnövelné az ING finanszírozási költségeit és csökkentené a nyereségét, vagyis a CT1 értékpapírok visszavásárlására rendelkezésre álló pénzeszközöket. |
| --- | --- |

(17)

A vétel elmaradása negatív üzenetet küldene a piac felé és a vétel meghiúsulása arra engedne következtetni, hogy az ING (az okoktól függetlenül) nem képes hatékonyan, a piaci szokásoknak és elvárásoknak megfelelően kezelni a tőkéjét, ami a jövőben megnehezítené az ING számára az ilyen típusú eszközök kibocsátását. Erre vonatkozóan Hollandia azt az érvet is felhozta, hogy a vétel elmaradása megnövelné az ING finanszírozási költségeit és csökkentené a nyereségét, vagyis a CT1 értékpapírok visszavásárlására rendelkezésre álló pénzeszközöket.

| (18) | A szóban forgó GHT1-nek az első vételi időpontja 2010. december 31-én esedékes Libor + 3,6 %-ra átminősített kamattal (ún. step-up) a jelenlegi 8,439 %-os kamat helyett. Jóllehet ez azt eredményezné, hogy a jelenlegi alacsony Libor kamatlábak mellett alacsonyabb kamatokat fizetnének ki a GHT1-re, az ING azt állítja, hogy a 8,439 %-os fix osztalékszelvényt Libor + 2 %-ra cserélte, amely az osztalékszelvényre fizetendő összegnél alacsonyabb szinten van az átminősítés (step-up) után. Ezenfelül azzal is érveltek, hogy a Libor kamatlábak változóak és ezért nem kiszámíthatóak. Állításuk szerint az volna a megfelelő intézkedés, ha e költség piaci értékelését vennék alapul a swap görbe alakulása révén, és az így kapott felárat 156 bázisponttal növelnék. |
| --- | --- |

(18)

A szóban forgó GHT1-nek az első vételi időpontja 2010. december 31-én esedékes Libor + 3,6 %-ra átminősített kamattal (ún. step-up) a jelenlegi 8,439 %-os kamat helyett. Jóllehet ez azt eredményezné, hogy a jelenlegi alacsony Libor kamatlábak mellett alacsonyabb kamatokat fizetnének ki a GHT1-re, az ING azt állítja, hogy a 8,439 %-os fix osztalékszelvényt Libor + 2 %-ra cserélte, amely az osztalékszelvényre fizetendő összegnél alacsonyabb szinten van az átminősítés (step-up) után. Ezenfelül azzal is érveltek, hogy a Libor kamatlábak változóak és ezért nem kiszámíthatóak. Állításuk szerint az volna a megfelelő intézkedés, ha e költség piaci értékelését vennék alapul a swap görbe alakulása révén, és az így kapott felárat 156 bázisponttal növelnék.

| (19) | A Bázel III javasolt változtatásai ugyan korlátoznák a GHT1 értékét a tőkekövetelményeinek megállapítása során, a GHT1 már nem esne Tier 1 elbírálás alá, az Európai Bankfelügyeleti Bizottság (CEBS) Tier 1-re vonatkozó, átdolgozott iránymutatása szerint, amelyet a nemzeti szabályozó hatóságoknak 2010. december 31-ig végre kell hajtaniuk és alkalmazniuk kell. Érvként hozták fel, hogy a meglévő szerkezetet párhuzamosan lehet majd alkalmazni, de a várakozások szerint az ilyen párhuzamos alkalmazás csak 2013. január 1-jéig engedélyezhető. Valójában ezért ez a lehetőség már feleslegessé tenné a GHT1-t a tőkekövetelményeinek megállapítása szempontjából, mivel nem nyújtana tőkepuffert a vállalkozás folyamatos működése során. |
| --- | --- |

(19)

A Bázel III javasolt változtatásai ugyan korlátoznák a GHT1 értékét a tőkekövetelményeinek megállapítása során, a GHT1 már nem esne Tier 1 elbírálás alá, az Európai Bankfelügyeleti Bizottság (CEBS) Tier 1-re vonatkozó, átdolgozott iránymutatása szerint, amelyet a nemzeti szabályozó hatóságoknak 2010. december 31-ig végre kell hajtaniuk és alkalmazniuk kell. Érvként hozták fel, hogy a meglévő szerkezetet párhuzamosan lehet majd alkalmazni, de a várakozások szerint az ilyen párhuzamos alkalmazás csak 2013. január 1-jéig engedélyezhető. Valójában ezért ez a lehetőség már feleslegessé tenné a GHT1-t a tőkekövetelményeinek megállapítása szempontjából, mivel nem nyújtana tőkepuffert a vállalkozás folyamatos működése során.

| (20) | Ráadásul a hibrid vételének elmaradása a Holding/Csoport vagy bank és az INGV közötti kapcsolódás folytatódásával járna a csoporton belüli eszköz utáni jelenlegi kamatfizetések révén. Ezek a folyamatosan fennálló kapcsolatok akadályoznák az ING Biztosítási részének értékesítését. Állításuk szerint az INGV értékesítése Hybrid Tier 1 tőketöbblethez vezetne a Csoport/Holding szintjén. |
| --- | --- |

(20)

Ráadásul a hibrid vételének elmaradása a Holding/Csoport vagy bank és az INGV közötti kapcsolódás folytatódásával járna a csoporton belüli eszköz utáni jelenlegi kamatfizetések révén. Ezek a folyamatosan fennálló kapcsolatok akadályoznák az ING Biztosítási részének értékesítését. Állításuk szerint az INGV értékesítése Hybrid Tier 1 tőketöbblethez vezetne a Csoport/Holding szintjén.

III.   ÉRTÉKELÉS

| (21) | E határozat jogalapját tekintve meg kell jegyeznünk, hogy a GHT1-vétel engedélyezésének kérdése az ING határozat végrehajtásának összefüggésében merül fel. A holland állam által tett kötelezettségvállalás eredményeképpen az ING határozat nem teszi lehetővé a hibrid tőke eszközök vételét, kivéve ha azt a Bizottság engedélyezi (a vételek előzetes tilalma). Ezért ez a határozat nem zárja ki a vétel engedélyezésének lehetőségét egy későbbi időpontban, amennyiben ezt a vételt alátámasztó új tényeket és érveket mutatnak be. Ez a határozat ezért részletezi az ING határozat végrehajtását. |
| --- | --- |

(21)

E határozat jogalapját tekintve meg kell jegyeznünk, hogy a GHT1-vétel engedélyezésének kérdése az ING határozat végrehajtásának összefüggésében merül fel. A holland állam által tett kötelezettségvállalás eredményeképpen az ING határozat nem teszi lehetővé a hibrid tőke eszközök vételét, kivéve ha azt a Bizottság engedélyezi (a vételek előzetes tilalma). Ezért ez a határozat nem zárja ki a vétel engedélyezésének lehetőségét egy későbbi időpontban, amennyiben ezt a vételt alátámasztó új tényeket és érveket mutatnak be. Ez a határozat ezért részletezi az ING határozat végrehajtását.

| (22) | Ez a nyomonkövetésről szóló határozat sui generis határozatnak minősül. Ugyan a 659/1999/EK rendelet nem rendelkezik erről, de a 2009. november 18-i határozat (88) preambulumbekezdése megállapít egy engedélyezési eljárást, amely szerint a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy engedélyezze az ING-nek a hibrid eszközök vételét. Mivel Hollandia ilyen kérelmet nyújtott be, a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy a javasolt vétel engedélyezhető-e. |
| --- | --- |

(22)

Ez a nyomonkövetésről szóló határozat sui generis határozatnak minősül. Ugyan a 659/1999/EK rendelet nem rendelkezik erről, de a 2009. november 18-i határozat (88) preambulumbekezdése megállapít egy engedélyezési eljárást, amely szerint a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy engedélyezze az ING-nek a hibrid eszközök vételét. Mivel Hollandia ilyen kérelmet nyújtott be, a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy a javasolt vétel engedélyezhető-e.

| (23) | Az értékelés alkalmazási körét tekintve, a hibridek bármiféle vételét a szerkezetátalakításról szóló közleményben (4) megállapított elvek alapján kell értékelni. Az említett közlemény 22. pontja előírja, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni, a vállalkozásnak és a tulajdonosoknak pedig a lehetséges mértékig saját forrásból kell hozzájárulnia a szerkezetátalakításhoz. E tehermegosztás által biztosítható, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák, így az erkölcsi kockázat kiküszöbölhető. |
| --- | --- |

(23)

Az értékelés alkalmazási körét tekintve, a hibridek bármiféle vételét a szerkezetátalakításról szóló közleményben (4) megállapított elvek alapján kell értékelni. Az említett közlemény 22. pontja előírja, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni, a vállalkozásnak és a tulajdonosoknak pedig a lehetséges mértékig saját forrásból kell hozzájárulnia a szerkezetátalakításhoz. E tehermegosztás által biztosítható, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák, így az erkölcsi kockázat kiküszöbölhető.

| (24) | A Bizottság megállapítja, hogy a Tier 1 és Tier 2 tőkeeszközök vételi opciójának gyakorlása a tőke bankból történő kiárámlásával jár a hibrid tőke tulajdonosok javára, és ez utóbbiakat védi a befektetésükkel járó kockázattól. Ez problémát jelenthet az állami támogatás visszafizetését megelőzően és ebben a kérdésben mérlegelni kell a tehermegosztást (5). Ezért a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjában említett tiltás arra vonatkozóan, hogy a bankok saját részvényeket vásároljanak, a bankok valamennyi tőkeeszközére – egyebek mellett a Tier 1 és Tier 2 tőkeszközökre is – vonatkozik, amennyiben azok a tőkeeszközök nem elégítik ki a tágabb értelemben vett tehermegosztás követelményét. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság megállapítja, hogy a Tier 1 és Tier 2 tőkeeszközök vételi opciójának gyakorlása a tőke bankból történő kiárámlásával jár a hibrid tőke tulajdonosok javára, és ez utóbbiakat védi a befektetésükkel járó kockázattól. Ez problémát jelenthet az állami támogatás visszafizetését megelőzően és ebben a kérdésben mérlegelni kell a tehermegosztást (5). Ezért a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjában említett tiltás arra vonatkozóan, hogy a bankok saját részvényeket vásároljanak, a bankok valamennyi tőkeeszközére – egyebek mellett a Tier 1 és Tier 2 tőkeszközökre is – vonatkozik, amennyiben azok a tőkeeszközök nem elégítik ki a tágabb értelemben vett tehermegosztás követelményét.

| (25) | Ez a következtetés az alapja – az esetleges engedélyezéstől eltekintve – a vételek elvi tiltásának, az ING határozat (88) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint, és amelyet az ING határozat (138) preambulumbekezdése megerősít, miszerint a Bizottság a verseny torzulását enyhítő intézkedések körének elemzésekor súlyosbító tényezőnek minősítette a tőkeeszköz jóváhagyás nélkül történő vételét az ING határozat elfogadását megelőzően. Ez a megközelítés összhangban van a tőkeeszközök vételének időszakos tilalmára vonatkozó általános bizottsági gyakorlattal is, kivéve ha ezen eszközök vételét jogszabály írja elő. Ezt a gyakorlatot követték a Bank of Ireland, Lloys, RBS és ABN Amro/Fortis ügyekben (6). |
| --- | --- |

(25)

Ez a következtetés az alapja – az esetleges engedélyezéstől eltekintve – a vételek elvi tiltásának, az ING határozat (88) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint, és amelyet az ING határozat (138) preambulumbekezdése megerősít, miszerint a Bizottság a verseny torzulását enyhítő intézkedések körének elemzésekor súlyosbító tényezőnek minősítette a tőkeeszköz jóváhagyás nélkül történő vételét az ING határozat elfogadását megelőzően. Ez a megközelítés összhangban van a tőkeeszközök vételének időszakos tilalmára vonatkozó általános bizottsági gyakorlattal is, kivéve ha ezen eszközök vételét jogszabály írja elő. Ezt a gyakorlatot követték a Bank of Ireland, Lloys, RBS és ABN Amro/Fortis ügyekben (6).

| (26) | A szolgáltatott információk alapján a Bizottság nem lát okot arra, hogy eltérjen az ING határozatban leírt értékeléstől és engedélyezze a GHT1 vételét. Az alábbiakban részletezett indoklás alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a javasolt vétel nem biztosítja a tehermegosztást, és azt sem, hogy elegendő ösztönző maradjon érvényben az ING számára a CT1 értékpapírok visszafizetésére. |
| --- | --- |

(26)

A szolgáltatott információk alapján a Bizottság nem lát okot arra, hogy eltérjen az ING határozatban leírt értékeléstől és engedélyezze a GHT1 vételét. Az alábbiakban részletezett indoklás alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a javasolt vétel nem biztosítja a tehermegosztást, és azt sem, hogy elegendő ösztönző maradjon érvényben az ING számára a CT1 értékpapírok visszafizetésére.

| (27) | A Bizottság először is megállapítja, hogy az ING névértéken szándékozik megvásárolni a GHT1-et, ez azt eredményezi, hogy a hibrid befektetők nem vesznek részt a tehermegosztásban. Ezt a véleményt osztja a holland állam is a 2010. november 5-én Bizottsághoz benyújtott beadványában, amelyben a tehermegosztásra vonatkozó bármilyen törekvést már nem minősít reálisnak az eszközök jelenlegi piaci ára miatt. A Bizottság azonban erre vonatkozóan megállapítja, hogy az eszközök árfolyama azért van a névértékhez (vagyis 100 %-hoz) nagyon közel, mivel a piac várakozása szerint az eszközök vételére kerül majd sor, vagyis 2010. december 31-én 100 %-on fogják azokat visszavásárolni. A GHT1 jelenlegi piaci ára ezért nem tükrözi a tőkeeszköz tényleges értékét. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság először is megállapítja, hogy az ING névértéken szándékozik megvásárolni a GHT1-et, ez azt eredményezi, hogy a hibrid befektetők nem vesznek részt a tehermegosztásban. Ezt a véleményt osztja a holland állam is a 2010. november 5-én Bizottsághoz benyújtott beadványában, amelyben a tehermegosztásra vonatkozó bármilyen törekvést már nem minősít reálisnak az eszközök jelenlegi piaci ára miatt. A Bizottság azonban erre vonatkozóan megállapítja, hogy az eszközök árfolyama azért van a névértékhez (vagyis 100 %-hoz) nagyon közel, mivel a piac várakozása szerint az eszközök vételére kerül majd sor, vagyis 2010. december 31-én 100 %-on fogják azokat visszavásárolni. A GHT1 jelenlegi piaci ára ezért nem tükrözi a tőkeeszköz tényleges értékét.

| (28) | A Bizottság tehermegosztással kapcsolatos nézetét nem kérdőjelezi meg az az érvelés, hogy a GHT1 vételének meghiúsulása negatív üzenetet küldene a piac felé. A Bizottság erre vonatkozóan megállapítja, hogy a piac ismeri az Európai Unió állami támogatásra vonatkozó szabályai által előírt tehermegosztás fogalmát. A hitelminősítő ügynökségek (7) ezt a fogalmat elemezték, és ezért egy ésszerűen eljáró befektetőnek különbséget kell tudni tenni aközött, hogy a vétel a pénzügyi intézet belső gyengesége miatt marad-e el, vagy azért mert a Bizottság a tehermegosztás biztosítása érdekében nem engedélyezte a vételt. Ezért a Bizottság nem fogadja el, hogy a GHT1 vételének az említett okokból történő elmaradása az ING finanszírozási költségeinek jelentős emelkedéséhez vezetne hosszabb távon. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság tehermegosztással kapcsolatos nézetét nem kérdőjelezi meg az az érvelés, hogy a GHT1 vételének meghiúsulása negatív üzenetet küldene a piac felé. A Bizottság erre vonatkozóan megállapítja, hogy a piac ismeri az Európai Unió állami támogatásra vonatkozó szabályai által előírt tehermegosztás fogalmát. A hitelminősítő ügynökségek (7) ezt a fogalmat elemezték, és ezért egy ésszerűen eljáró befektetőnek különbséget kell tudni tenni aközött, hogy a vétel a pénzügyi intézet belső gyengesége miatt marad-e el, vagy azért mert a Bizottság a tehermegosztás biztosítása érdekében nem engedélyezte a vételt. Ezért a Bizottság nem fogadja el, hogy a GHT1 vételének az említett okokból történő elmaradása az ING finanszírozási költségeinek jelentős emelkedéséhez vezetne hosszabb távon.

| (29) | Ráadásul a finanszírozási költségek állítólagos növekedésének nagysága nem akkora, hogy az hátrányosan érintse az ING helyzetét és azt a képességét, hogy az államnak törlesszen. Továbbá egy megnövekedett tőkealap valójában csökkenthetné az ING finanszírozási összköltségét mivel – változatlan feltételek mellett – javíthatná a társaság hitelképességének megítélését. |
| --- | --- |

(29)

Ráadásul a finanszírozási költségek állítólagos növekedésének nagysága nem akkora, hogy az hátrányosan érintse az ING helyzetét és azt a képességét, hogy az államnak törlesszen. Továbbá egy megnövekedett tőkealap valójában csökkenthetné az ING finanszírozási összköltségét mivel – változatlan feltételek mellett – javíthatná a társaság hitelképességének megítélését.

| (30) | Nem meggyőző az az érvelés, miszerint, amennyiben a GHT1 eszköz vétele elmaradna, azt a befektetők úgy tekintenék, mintha az ING nem lenne képes a tőkéje menedzselésére, mert más nagy pénzügyi csoportok, mint például a Deutsche Bank 2008 decemberében, vagy a kisebb Credito Valtellinese 2008 áprilisában a hibrid vételének elmaradása mellett döntöttek, anélkül, hogy ilyen aggályokat keltettek volna. |
| --- | --- |

(30)

Nem meggyőző az az érvelés, miszerint, amennyiben a GHT1 eszköz vétele elmaradna, azt a befektetők úgy tekintenék, mintha az ING nem lenne képes a tőkéje menedzselésére, mert más nagy pénzügyi csoportok, mint például a Deutsche Bank 2008 decemberében, vagy a kisebb Credito Valtellinese 2008 áprilisában a hibrid vételének elmaradása mellett döntöttek, anélkül, hogy ilyen aggályokat keltettek volna.

| (31) | Harmadsorban a Bizottság nem kapott elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a GHT1 vétele nem érinti hátrányosan a CT1 értékpapírok visszafizetésének ütemtervét. A Bizottság e tekintetben megállapítja, hogy a szóban forgó ütemtervről szóló, további tájékoztatásra vonatkozó kérésére (lásd a 4. és 5. pontot) nem kapott kielégítő választ. A Bizottság maguktól a holland hatóságoktól sem kapott választ, és az ING visszafizetési szándéka, amelyet a holland kormánnyal közölt (lásd a 15. pont), nem részletes és továbbra sem egyértelmű. |
| --- | --- |

(31)

Harmadsorban a Bizottság nem kapott elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a GHT1 vétele nem érinti hátrányosan a CT1 értékpapírok visszafizetésének ütemtervét. A Bizottság e tekintetben megállapítja, hogy a szóban forgó ütemtervről szóló, további tájékoztatásra vonatkozó kérésére (lásd a 4. és 5. pontot) nem kapott kielégítő választ. A Bizottság maguktól a holland hatóságoktól sem kapott választ, és az ING visszafizetési szándéka, amelyet a holland kormánnyal közölt (lásd a 15. pont), nem részletes és továbbra sem egyértelmű.

| (32) | Az ING azon kötelezettsége, hogy engedélyt kell kérnie a hibrid tőkeeszközök vételére, fontos ösztönző arra, hogy a lehető leggyorsabban visszafizesse a CT1 értékpapírokat és ezzel biztosítsa azt, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék. Ha az ING-nek engedélyeznék, hogy a hibridjeit egyenként megvegye (a 3. pontban leírtaknak megfelelően), akkor fokozatosan és jelentősen csökkenne az államnak történő visszafizetésre való ösztönzése. Ez a tényező különösen jelentős mivel – az ING ügyvezető igazgatójának a nyilvánosság előtt tett kijelentéseit követően – a Bizottság bizonytalanná vált a tekintetben, hogy a szerkezetátalakításra vonatkozó tervben meghatározott, állami tőke visszafizetésének menetrendjét az ING betartja-e, mivel az erre vonatkozó tájékoztatási kérésekre nem kapott választ. |
| --- | --- |

(32)

Az ING azon kötelezettsége, hogy engedélyt kell kérnie a hibrid tőkeeszközök vételére, fontos ösztönző arra, hogy a lehető leggyorsabban visszafizesse a CT1 értékpapírokat és ezzel biztosítsa azt, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék. Ha az ING-nek engedélyeznék, hogy a hibridjeit egyenként megvegye (a 3. pontban leírtaknak megfelelően), akkor fokozatosan és jelentősen csökkenne az államnak történő visszafizetésre való ösztönzése. Ez a tényező különösen jelentős mivel – az ING ügyvezető igazgatójának a nyilvánosság előtt tett kijelentéseit követően – a Bizottság bizonytalanná vált a tekintetben, hogy a szerkezetátalakításra vonatkozó tervben meghatározott, állami tőke visszafizetésének menetrendjét az ING betartja-e, mivel az erre vonatkozó tájékoztatási kérésekre nem kapott választ.

| (33) | A Bizottság emellett nem látja be, hogy a GHT1 vételének engedélyezése melletti további érvek bármilyen módon változtatnának a fenti következtetésen. Először is ami az osztalékszelvény átminősítését (step-up) illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a Libor jelenlegi szintjei miatt az osztalékszelvény abszolút értelemben csökkenni fog. A Bizottságot az az érvelés sem győzte meg, hogy az osztalékszelvény csökkenése jelentéktelen az ING jelenlegi kamatfedezeti intézkedései fényében, mivel ezek az intézkedések az eszköz-forrás menedzsment döntések körébe tartoznak és nem érintik az ING hibrid tőke magánbefektetőinek tehermegosztására vonatkozó értékelését. Továbbá, a swapügylet megléte, függetlenül attól, hogy meg szüntették-e vagy folytatják-e, jelentéktelen az ING számára a vétel alternatívaköltségének felmérése szempontjából a jelenlegi piaci környezetben. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság emellett nem látja be, hogy a GHT1 vételének engedélyezése melletti további érvek bármilyen módon változtatnának a fenti következtetésen. Először is ami az osztalékszelvény átminősítését (step-up) illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a Libor jelenlegi szintjei miatt az osztalékszelvény abszolút értelemben csökkenni fog. A Bizottságot az az érvelés sem győzte meg, hogy az osztalékszelvény csökkenése jelentéktelen az ING jelenlegi kamatfedezeti intézkedései fényében, mivel ezek az intézkedések az eszköz-forrás menedzsment döntések körébe tartoznak és nem érintik az ING hibrid tőke magánbefektetőinek tehermegosztására vonatkozó értékelését. Továbbá, a swapügylet megléte, függetlenül attól, hogy meg szüntették-e vagy folytatják-e, jelentéktelen az ING számára a vétel alternatívaköltségének felmérése szempontjából a jelenlegi piaci környezetben.

| (34) | Másodszor, ami a GHT1-t érintő szabályozásban bekövetkező változásokat illeti, a Bizottság elismeri Hollandia arra vonatkozó megállapítását, hogy legkésőbb 2013. január 1-jétől ez az eszköz jelentőségét veszti a szavatoló tőke szempontjából. A holland állam kötelezettségvállalásából adódó követelmény, miszerint a Bizottság engedélye szükséges bármely hibrid eszköz vételére, az ING határozat elfogadásától számított legkésőbb három éven belül hatályát veszti, ezért az ING szabadon megveheti az eszközt az említett időpont előtt. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, ami a GHT1-t érintő szabályozásban bekövetkező változásokat illeti, a Bizottság elismeri Hollandia arra vonatkozó megállapítását, hogy legkésőbb 2013. január 1-jétől ez az eszköz jelentőségét veszti a szavatoló tőke szempontjából. A holland állam kötelezettségvállalásából adódó követelmény, miszerint a Bizottság engedélye szükséges bármely hibrid eszköz vételére, az ING határozat elfogadásától számított legkésőbb három éven belül hatályát veszti, ezért az ING szabadon megveheti az eszközt az említett időpont előtt.

| (35) | Az új CEBS iránymutatások holland szabályozó hatóság általi bevezetésével kapcsolatban a Bizottság először is megállapítja, hogy ebben a szakaszban még nem egyértelmű, hogy a GHT1 mikor lesz jogosult párhuzamos alkalmazásra. Továbbá a Bizottság megjegyzi, hogy az új iránymutatások végrehajtásának időpontja még nem biztos. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jövőben bevezetésre kerülő szabályozás hatásaival kapcsolatos bizonytalanságok miatt, nem megalapozott az a vélemény, hogy az eszközt feleslegesként kell kezelni. |
| --- | --- |

(35)

Az új CEBS iránymutatások holland szabályozó hatóság általi bevezetésével kapcsolatban a Bizottság először is megállapítja, hogy ebben a szakaszban még nem egyértelmű, hogy a GHT1 mikor lesz jogosult párhuzamos alkalmazásra. Továbbá a Bizottság megjegyzi, hogy az új iránymutatások végrehajtásának időpontja még nem biztos. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jövőben bevezetésre kerülő szabályozás hatásaival kapcsolatos bizonytalanságok miatt, nem megalapozott az a vélemény, hogy az eszközt feleslegesként kell kezelni.

| (36) | A Bizottság ugyan elismeri azon érv létjogosultságát hogy a GHT1 vételének elmaradása a jövőben megnehezítheti az ING számára a jövőben ilyen eszközök kibocsátását, mégis úgy véli, hogy az ilyen eszközök kibocsátásának hasznossága csökkenni fog a szabályozásban bekövetkező változások miatt, amelyek az elkövetkező években megszüntetik az olyan eszközök elismerését, mint a Tier 1. Ezért a Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést a javasolt vétel engedélyezésének indokolására. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság ugyan elismeri azon érv létjogosultságát hogy a GHT1 vételének elmaradása a jövőben megnehezítheti az ING számára a jövőben ilyen eszközök kibocsátását, mégis úgy véli, hogy az ilyen eszközök kibocsátásának hasznossága csökkenni fog a szabályozásban bekövetkező változások miatt, amelyek az elkövetkező években megszüntetik az olyan eszközök elismerését, mint a Tier 1. Ezért a Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést a javasolt vétel engedélyezésének indokolására.

| (37) | További érvként merült fel, hogy a vétel meghiúsulása az INGV értékesítését (8) követően a Csoport/Holding szintjén tőketöbblethez vezetne. A Bizottság itt jegyzi meg, hogy ez az értékesítés a mai napig nem történt meg. |
| --- | --- |

(37)

További érvként merült fel, hogy a vétel meghiúsulása az INGV értékesítését (8) követően a Csoport/Holding szintjén tőketöbblethez vezetne. A Bizottság itt jegyzi meg, hogy ez az értékesítés a mai napig nem történt meg.

| (38) | Végül a Bizottságot nem győzte meg az az érvelés, hogy ha a hibrid vétele nem történik meg, a kapcsolódás folytatását jelentené az ING értékesítendő biztosítási része és az ING Group/csoport között, és, hogy ez a kapcsolódás akadályozná az ING Insurance (biztosítás) értékesítését. A Bizottság megjegyzi, hogy a hibridekhez nem kapcsolódik szavazati jog. Ezért az ING csoport nem gyakorolhat semmilyen befolyást az ING Insurance-ra a hibridek birtoklása révén. A Bizottság ezért nem gondolja úgy, hogy a meg nem vett GHT1 ilyen kapcsolódást okozna. |
| --- | --- |

(38)

Végül a Bizottságot nem győzte meg az az érvelés, hogy ha a hibrid vétele nem történik meg, a kapcsolódás folytatását jelentené az ING értékesítendő biztosítási része és az ING Group/csoport között, és, hogy ez a kapcsolódás akadályozná az ING Insurance (biztosítás) értékesítését. A Bizottság megjegyzi, hogy a hibridekhez nem kapcsolódik szavazati jog. Ezért az ING csoport nem gyakorolhat semmilyen befolyást az ING Insurance-ra a hibridek birtoklása révén. A Bizottság ezért nem gondolja úgy, hogy a meg nem vett GHT1 ilyen kapcsolódást okozna.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

| (39) | Az előbbiekben ismertetett indokok alapján a Bizottság nem lát okot arra, hogy eltérjen a 2009. november 18-i határozatban kifejtett előző értékelésétől, és ezért nem engedélyezi a GHT1 hibrid vételét az ismertetett feltételek mellett. |
| --- | --- |

(39)

Az előbbiekben ismertetett indokok alapján a Bizottság nem lát okot arra, hogy eltérjen a 2009. november 18-i határozatban kifejtett előző értékelésétől, és ezért nem engedélyezi a GHT1 hibrid vételét az ismertetett feltételek mellett.

V.   HATÁROZAT

A GHT1 hibrid 2010. év végére tervezett vételét a Bizottság nem engedélyezi.”

---

(1)  HL L 274., 2010.10.19., 139. o.

1

(2)  Az ING befektetői napján, 2010. április 19-én tartott »Shaping our Future — Strategic priorities 2010« (a jövőnk alakítása – stratégiai prioritások) című előadásának 20. oldalán a vállalat ügyvezető igazgatója, Jan Hommen az alábbiakat nyilatkozta: az Európai Bizottság határozatával szembeni fellebbezés elbírálásáig nincs, ami a korai visszafizetésre sarkallna. http://www.ing.com/group/showdoc.jsp?docid=445250_EN&htmlid=445263_EN&menopt=ivr|qtr|irs&lang=en&menopt=ivr|qtr|irs&lang=EN

2

(3)  2010. november 22-én a 3 havi Libor 0,284 %-os volt.

3

(4)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

4

(5)  Erre vonatkozóan lásd a Bizottság 2009. október 8-i sajtóközleményét a szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatos vizsgálat alatt álló bankok számára a Tier 1 és Tier 2 tőkeügyletekre vonatkozóan. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441

5

(6)  A Bizottság Bank of Ireland ügyben hozott 2010. július 15-i (még nem közzétett) határozatának 133. pontja; A Bizottság a Lloyds Banking Group ügyében hozott 2009. november 18-i határozatának (HL C 46, 2010.2.24, 2. o.) 112. pontja; A Bizottság RBS ügyben hozott 2009. december 14-i határozatának (HL C 119, 2010.5.7., 1. o.), 104. pontja. Az ABN/Amro Fortis ügyben a végső határozat elfogadásáig a Bizottság számos hibrid tőke vételi opciójára vonatkozó javaslatot nem hagyott jóvá hivatalos levelek és e-mailek formájában.

6

Bank of Ireland

Lloyds Banking Group

RBS

(7)  Lásd pl.: FitchRatings, 2009. augusztus 20-i különjelentés: Burden sharing and bank hybrid capital within the EU (Tehermegosztás és hibrid banktőke az Európai Unióban).

7

(8)  Még akkor is azonban, ha a biztosítási ágat értékesítik és tőketöbblet mutatkozik, a Bizottság jelenleg nincs meggyőződve arról, hogy a vételt engedélyeznie kell, mert inkább a több, mint a kevesebb tőke növelné a csoport stressztűrő képességét, még ebben az esetben is, amikor a tőke csak a cég felszámolásakor használható az előnyben részesített hitelezők követeléseinek biztosítására egy ilyen felszámolási helyzetben.

8

---