# Eiropas Savienības C 81E/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2011.081.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 81E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 15. marts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2011.081.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 81E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 15. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2010.–2011. GADA SESIJA2010. gada 5. un 6. maija plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 188 E, 13.7.2010.
  2010. gada 5. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010.
  PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Trešdiena, 2010. gada 5. maijs |
| 2011/C 081E/01 | Pāreja uz Lisabonas līgumu - vēl nepieņemto likumdošanas procedūru pārbaudeEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekmi uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām (COM(2009)0665) - omnibus | 1 |
| 2011/C 081E/02 | Likumdošanas deleģēšanas pilnvarasEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par likumdošanas deleģēšanas pilnvarām (2010/2021(INI)) | 6 |
| 2011/C 081E/03 | Stratēģiskie mērķi un ieteikumi ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvāEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par stratēģiskiem mērķiem un rekomendācijām ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā (2009/2095(INI)) | 10 |
| 2011/C 081E/04 | Europeana — nākamie soļiEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Europeana — nākamie soļi (2009/2158(INI)) | 16 |
| 2011/C 081E/05 | Dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (2009/2202(INI)) | 25 |
| 2011/C 081E/06 | Eiropas Savienības lauksaimniecība un klimata pārmaiņasEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām (2009/2157(INI)) | 33 |
| 2011/C 081E/07 | Lauksaimniecība apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem — īpaša pārbaudeEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par lauksaimniecību apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi — īpaša pārbaude (2009/2156(INI)) | 40 |
| 2011/C 081E/08 | Jauna Eiropas digitālā programma — 2015.euEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (2009/2225(INI)) | 45 |
| 2011/C 081E/09 | ES stratēģija attiecībām ar Latīņameriku Ārlietu komitejaEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (2009/2213(INI)) | 54 |
| 2011/C 081E/10 | ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmeEiropas Parlamenta 5. maija rezolūcija par gaidāmo ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmi 2010. gada 5. maijā | 64 |
| 2011/C 081E/11 | SWIFTEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu ziņojumapmaiņas datus terorisma un teroristu finansēšanas novēršanai un apkarošanai | 66 |
| 2011/C 081E/12 | Pasažieru datu reģistrs (PDR)Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par sarunu uzsākšanu saistībā ar Pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju un Kanādu | 70 |
| 2011/C 081E/13 | Aizliegums izmantot uz cianīdu balstītas izrakteņu ieguves tehnoloģijasEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par vispārēju aizliegumu Eiropas Savienības kalnrūpniecībā izmantot cianīdu | 74 |
| 2011/C 081E/14 | Cīņa pret krūts vēzi Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija deklarācija par cīņu pret krūts vēzi Eiropas Savienībā | 77 |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijs |
| 2011/C 081E/15 | Līgumu pārskatīšana – Pārejas noteikumi attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu *Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par projektu protokolam, ar ko groza Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām — Eiropas Parlamenta atzinums (ES līguma 48. panta 3. punkts) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE)) | 78 |
| 2011/C 081E/16 | KirgizstānaEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par stāvokli Kirgizstānā | 80 |
| 2011/C 081E/17 | Elektriskie automobiļiEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par elektriskajiem transportlīdzekļiem | 84 |
| 2011/C 081E/18 | Mehānisko transportlīdzekļu grupālā atbrīvojuma regulaEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par mehānisko transportlīdzekļu grupveida atbrīvojuma regulu | 89 |
| 2011/C 081E/19 | Komisijas paziņojums par vēža apkarošanu — Eiropas partnerībaEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība (2009/2103(INI)) | 95 |
| 2011/C 081E/20 | Informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošana, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijasEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (2009/2228(INI)) | 107 |
| 2011/C 081E/21 | Baltā grāmata Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipusEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Komisijas Balto grāmatu Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus (2009/2152(INI)) | 115 |
| 2011/C 081E/22 | Kopienu finanšu interešu aizsardzība — krāpšanas apkarošana — 2008. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu — 2008. gada ziņojums (2009/2167(INI)) | 128 |
| 2011/C 081E/23 | Eiropas Investīciju banka (EIB) — 2008. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2008. gada pārskatu (2009/2166 (INI)) | 135 |
| 2011/C 081E/24 | Nežēlīgie slaktiņi Nigērijā, Džosas apkaimēEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par nežēlīgajiem slaktiņiem Džosā, Nigērijā | 143 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2010.–2011. GADA SESIJA2010. gada 5. un 6. maija plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 188 E, 13.7.2010.
  2010. gada 5. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

2010. gada 5. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010.

Trešdiena, 2010. gada 5. maijs

2011/C 081E/01

Pāreja uz Lisabonas līgumu - vēl nepieņemto likumdošanas procedūru pārbaudeEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekmi uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām (COM(2009)0665) - omnibus

1

2011/C 081E/02

Likumdošanas deleģēšanas pilnvarasEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par likumdošanas deleģēšanas pilnvarām (2010/2021(INI))

6

2011/C 081E/03

Stratēģiskie mērķi un ieteikumi ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvāEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par stratēģiskiem mērķiem un rekomendācijām ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā (2009/2095(INI))

10

2011/C 081E/04

Europeana — nākamie soļiEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Europeana — nākamie soļi (2009/2158(INI))

16

2011/C 081E/05

Dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (2009/2202(INI))

25

2011/C 081E/06

Eiropas Savienības lauksaimniecība un klimata pārmaiņasEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām (2009/2157(INI))

33

2011/C 081E/07

Lauksaimniecība apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem — īpaša pārbaudeEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par lauksaimniecību apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi — īpaša pārbaude (2009/2156(INI))

40

2011/C 081E/08

Jauna Eiropas digitālā programma — 2015.euEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (2009/2225(INI))

45

2011/C 081E/09

ES stratēģija attiecībām ar Latīņameriku Ārlietu komitejaEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (2009/2213(INI))

54

2011/C 081E/10

ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmeEiropas Parlamenta 5. maija rezolūcija par gaidāmo ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmi 2010. gada 5. maijā

64

2011/C 081E/11

SWIFTEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu ziņojumapmaiņas datus terorisma un teroristu finansēšanas novēršanai un apkarošanai

66

2011/C 081E/12

Pasažieru datu reģistrs (PDR)Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par sarunu uzsākšanu saistībā ar Pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju un Kanādu

70

2011/C 081E/13

Aizliegums izmantot uz cianīdu balstītas izrakteņu ieguves tehnoloģijasEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par vispārēju aizliegumu Eiropas Savienības kalnrūpniecībā izmantot cianīdu

74

2011/C 081E/14

Cīņa pret krūts vēzi Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija deklarācija par cīņu pret krūts vēzi Eiropas Savienībā

77

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijs

2011/C 081E/15

Līgumu pārskatīšana – Pārejas noteikumi attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu *Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par projektu protokolam, ar ko groza Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām — Eiropas Parlamenta atzinums (ES līguma 48. panta 3. punkts) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

78

2011/C 081E/16

KirgizstānaEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par stāvokli Kirgizstānā

80

2011/C 081E/17

Elektriskie automobiļiEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par elektriskajiem transportlīdzekļiem

84

2011/C 081E/18

Mehānisko transportlīdzekļu grupālā atbrīvojuma regulaEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par mehānisko transportlīdzekļu grupveida atbrīvojuma regulu

89

2011/C 081E/19

Komisijas paziņojums par vēža apkarošanu — Eiropas partnerībaEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība (2009/2103(INI))

95

2011/C 081E/20

Informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošana, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijasEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (2009/2228(INI))

107

2011/C 081E/21

Baltā grāmata Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipusEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Komisijas Balto grāmatu Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus (2009/2152(INI))

115

2011/C 081E/22

Kopienu finanšu interešu aizsardzība — krāpšanas apkarošana — 2008. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu — 2008. gada ziņojums (2009/2167(INI))

128

2011/C 081E/23

Eiropas Investīciju banka (EIB) — 2008. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2008. gada pārskatu (2009/2166 (INI))

135

2011/C 081E/24

Nežēlīgie slaktiņi Nigērijā, Džosas apkaimēEiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par nežēlīgajiem slaktiņiem Džosā, Nigērijā

143

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2010. gada 5. maijs |
| 2011/C 081E/25 | Pieprasījums atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti (2009/2208(IMM)) | 146 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2010. gada 5. maijs

2011/C 081E/25

Pieprasījums atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti (2009/2208(IMM))

146

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2010. gada 5. maijs |
| 2011/C 081E/26 | Administratīvā sadarbība un krāpšanas apkarošana pievienotās vērtības nodokļa jomā (pārstrādāta redakcija) *Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS)) | 148 |
| 2011/C 081E/27 | Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem *Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS)) | 156 |
| 2011/C 081E/28 | Pārvietojamās spiediena iekārtas ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārvietojamām spiediena iekārtām (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2009)0131Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5 maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu | 163 |
| PIELIKUMS | 163 |
| 2011/C 081E/29 | Aviācijas drošības nodevas ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aviācijas drošības nodevām (COM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2009)0063Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par aviācijas drošības nodevām | 165 |
| 2011/C 081E/30 | Kopienas pamatnostādnes Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2009)0110Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) | 173 |
| 2011/C 081E/31 | Vispārīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par vispārīgiem noteikumiem par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2009)0107Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu | 174 |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijs |
| 2011/C 081E/32 | Lēmums nesasaukt Konventu, lai grozītu Līgumus attiecībā uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu ***Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija lēmums par Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu, lai grozītu Līgumus attiecībā uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE)) | 175 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2010. gada 5. maijs

2011/C 081E/26

Administratīvā sadarbība un krāpšanas apkarošana pievienotās vērtības nodokļa jomā (pārstrādāta redakcija) *Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

148

2011/C 081E/27

Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem *Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

156

2011/C 081E/28

Pārvietojamās spiediena iekārtas ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārvietojamām spiediena iekārtām (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

162

P7_TC1-COD(2009)0131Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5 maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu

163

PIELIKUMS

PIELIKUMS

163

2011/C 081E/29

Aviācijas drošības nodevas ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aviācijas drošības nodevām (COM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD))

164

P7_TC1-COD(2009)0063Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par aviācijas drošības nodevām

165

2011/C 081E/30

Kopienas pamatnostādnes Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

172

P7_TC1-COD(2009)0110Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija)

173

2011/C 081E/31

Vispārīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par vispārīgiem noteikumiem par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

173

P7_TC1-COD(2009)0107Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu

174

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijs

2011/C 081E/32

Lēmums nesasaukt Konventu, lai grozītu Līgumus attiecībā uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu ***Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija lēmums par Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu, lai grozītu Līgumus attiecībā uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

175

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2010.–2011. GADA SESIJA 2010. gada 5. un 6. maija plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 188 E, 13.7.2010. 2010. gada 5. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010. PIEŅEMTIE TEKSTI

Trešdiena, 2010. gada 5. maijs

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/1

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsPāreja uz Lisabonas līgumu - vēl nepieņemto likumdošanas procedūru pārbaude

P7_TA(2010)0126

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekmi uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām (COM(2009)0665) - “omnibus”

2011/C 81 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665) un tās pielikumu (COM(2010)0147),

ņemot vērā Ministru Padomes 2010. gada 23. marta vēstuli par atkārtotu apspriešanos,

ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu 2009. gada 15. decembra plenārsēdē,

ņemot vērā Reglamenta 58. un 59. pantu,

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu (1), jo īpaši tās 75. punktu,

ņemot vērā Parlamenta komiteju veikto pārbaudi saistībā ar visiem vēl nepieņemtajiem priekšlikumiem un šīs pārbaudes rezultātus, kurus Komiteju priekšsēdētāju konference apkopoja 2010. gada 8. februārī,

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2010. gada 4. marta lēmumu, ar ko apstiprināja šīs pārbaudes rezultātus,

ņemot vērā priekšsēdētāja 2010. gada 14. aprīļa vēstules Ministru Padomes priekšsēdētājam un Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, atbildot uz Komisijas paziņojumu COM (2009)0665,

| A. | tā kā Eiropas Parlaments ir pārbaudījis Komisijas paziņojuma pilnīgumu un pareizumu, jo īpaši attiecībā uz juridisko pamatu un procedūru atbilstoši Lisabonas līgumam, ko Komisija ir norādījusi savos sarakstos, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments ir pārbaudījis Komisijas paziņojuma pilnīgumu un pareizumu, jo īpaši attiecībā uz juridisko pamatu un procedūru atbilstoši Lisabonas līgumam, ko Komisija ir norādījusi savos sarakstos,

| 1. | uzskata, ka ar Lisabonas līgumu tiek izveidots jauns tiesisks regulējums, kas ietekmē vēl nepieņemtos dokumentus, jo īpaši ņemot vērā izmaiņas to tiesiskajos pamatos un/vai piemērojamās procedūrās, un tāpēc norāda uz turpmāk minētajām 10 procedūrām, saistībā ar kurām Parlaments vēlas saņemt jaunu vai grozītu Komisijas priekšlikumu vai, attiecīgā gadījumā, atkārtoti apspriesties ar Padomi, lai pienācīgi ņemtu vērā šo jauno regulējumu, un aicina abas iestādes ievērot šos pieprasījumus:






  — | priekšlikums Padomes regulai (EEK), ar ko Eiropas Ekonomikas kopienā īsteno EKK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 3/80 par Eiropas Kopienu dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darba ņēmējiem no Turcijas un viņu ģimenes locekļiem, 1983/1101(CNS), |
| --- | --- | --- |

1.

uzskata, ka ar Lisabonas līgumu tiek izveidots jauns tiesisks regulējums, kas ietekmē vēl nepieņemtos dokumentus, jo īpaši ņemot vērā izmaiņas to tiesiskajos pamatos un/vai piemērojamās procedūrās, un tāpēc norāda uz turpmāk minētajām 10 procedūrām, saistībā ar kurām Parlaments vēlas saņemt jaunu vai grozītu Komisijas priekšlikumu vai, attiecīgā gadījumā, atkārtoti apspriesties ar Padomi, lai pienācīgi ņemtu vērā šo jauno regulējumu, un aicina abas iestādes ievērot šos pieprasījumus:

—

priekšlikums Padomes regulai (EEK), ar ko Eiropas Ekonomikas kopienā īsteno EKK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 3/80 par Eiropas Kopienu dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darba ņēmējiem no Turcijas un viņu ģimenes locekļiem, 1983/1101(CNS),

| — | priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensiju tiesību pārvedamības uzlabošanu, 2005/0214(COD), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensiju tiesību pārvedamības uzlabošanu, 2005/0214(COD),

| — | priekšlikums Padomes ieteikumam par pasākumiem, lai cīnītos pret neirodeģeneratīvajām slimībām un jo īpaši Alcheimera slimību, kopīgi plānojot pētniecības darbības, 2009/0113(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes ieteikumam par pasākumiem, lai cīnītos pret neirodeģeneratīvajām slimībām un jo īpaši Alcheimera slimību, kopīgi plānojot pētniecības darbības, 2009/0113(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, 2009/0033(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, 2009/0033(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai, ar kuru nosaka īpašus ierobežojošus pasākumus pret noteiktām personām un organizācijām saistībā ar situāciju Somālijā, 2009/0114(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai, ar kuru nosaka īpašus ierobežojošus pasākumus pret noteiktām personām un organizācijām saistībā ar situāciju Somālijā, 2009/0114(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), 2009/0136(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), 2009/0136(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus, 2008/0112(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus, 2008/0112(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Baltkrievijas Republiku, no otras puses, 1996/0053(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Baltkrievijas Republiku, no otras puses, 1996/0053(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu 2006. gada Starptautisko nolīguma par tropu kokmateriāliem, 2006/0263(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu 2006. gada Starptautisko nolīguma par tropu kokmateriāliem, 2006/0263(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu, 2005/0078(CNS); |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu, 2005/0078(CNS);

| 2. | apstiprina savu nostāju saistībā ar turpmāk minētajām 29 procedūrām, kuras saskaņā ar Lisabonas līgumu mainās no konsultāciju procedūras uz parasto likumdošanas procedūru, no konsultāciju procedūras uz piekrišanas (consent) procedūru un no piekrišanas (assent) procedūras uz piekrišanas (consent) procedūru:






  — | priekšlikums Padomes lēmumam par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku, no otras puses, 2003/0266(CNS), |
| --- | --- | --- |

2.

apstiprina savu nostāju saistībā ar turpmāk minētajām 29 procedūrām, kuras saskaņā ar Lisabonas līgumu mainās no konsultāciju procedūras uz parasto likumdošanas procedūru, no konsultāciju procedūras uz piekrišanas (consent) procedūru un no piekrišanas (assent) procedūras uz piekrišanas (consent) procedūru:

—

priekšlikums Padomes lēmumam par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku, no otras puses, 2003/0266(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm — Bolīvijas, Kolumbijas, Ekvadoras, Peru Republikām un Venecuēlas Bolivāra Republiku, no otras puses, 2003/0268(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par politiskā dialoga un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm — Bolīvijas, Kolumbijas, Ekvadoras, Peru Republikām un Venecuēlas Bolivāra Republiku, no otras puses, 2003/0268(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām, 2008/0183(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām, 2008/0183(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma noslēgšanu audiovizuālajā jomā, nosakot noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā MEDIA 2007, un par nobeiguma akta noslēgšanu, 2007/0171(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma noslēgšanu audiovizuālajā jomā, nosakot noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā MEDIA 2007, un par nobeiguma akta noslēgšanu, 2007/0171(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai, ar ko Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ, 2007/0152(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai, ar ko Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ, 2007/0152(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija), 2008/0107(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija), 2008/0107(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopiena noslēdz Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām fakultatīvo protokolu, 2008/0171(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopiena noslēdz Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām fakultatīvo protokolu, 2008/0171(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par attiecīgu nolīgumu noslēgšanu saskaņā ar VVPT XXI pantu ar Argentīnu, Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Ķīnu, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķo muitas teritoriju (Ķīnas Taipeju), Kolumbiju, Kubu, Ekvadoru, Honkongu (Ķīnas īpašo administratīvo rajonu), Indiju, Japānu, Koreju, Jaunzēlandi, Filipīnām, Šveici un Amerikas Savienotajām Valstīm par kompensācijas korekcijām, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Austrijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās Eiropas Savienībai, 2007/0055(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par attiecīgu nolīgumu noslēgšanu saskaņā ar VVPT XXI pantu ar Argentīnu, Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Ķīnu, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķo muitas teritoriju (Ķīnas Taipeju), Kolumbiju, Kubu, Ekvadoru, Honkongu (Ķīnas īpašo administratīvo rajonu), Indiju, Japānu, Koreju, Jaunzēlandi, Filipīnām, Šveici un Amerikas Savienotajām Valstīm par kompensācijas korekcijām, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Austrijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās Eiropas Savienībai, 2007/0055(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par protokola parakstīšanu Tirdzniecības un sadarbības pamatnolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, 2005/0121(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par protokola parakstīšanu Tirdzniecības un sadarbības pamatnolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, 2005/0121(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, 1998/0304(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, 1998/0304(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par papildprotokola noslēgšanu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, 2007/0083(AVC), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par papildprotokola noslēgšanu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, 2007/0083(AVC),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par ekonomisko partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un CARIFORUM valstīm, no otras puses, 2008/0061(AVC), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par ekonomisko partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un CARIFORUM valstīm, no otras puses, 2008/0061(AVC),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par atspēriena punkta ekonomisko partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kotdivuāru, no otras puses, 2008/0136(AVC), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par atspēriena punkta ekonomisko partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kotdivuāru, no otras puses, 2008/0136(AVC),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko paredz noslēgt nolīgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā, kā arī četrus ar to saistītus nolīgumus, 2007/0115(AVC), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko paredz noslēgt nolīgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā, kā arī četrus ar to saistītus nolīgumus, 2007/0115(AVC),

| — | priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņu, 2005/0089(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņu, 2005/0089(CNS),

| — | priekšlikums Padomes Direktīvai par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (kodificēta versija), 2008/0039(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes Direktīvai par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (kodificēta versija), 2008/0039(CNS),

| — | priekšlikums Padomes direktīvai par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija), 2008/0037(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes direktīvai par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija), 2008/0037(CNS),

| — | priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm (kodificēta versija), 2008/0253(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm (kodificēta versija), 2008/0253(CNS),

| — | priekšlikums Padomes regulai par Kopienas patentu, 2000/0177(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes regulai par Kopienas patentu, 2000/0177(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem, 2005/0143(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem, 2005/0143(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem, 2005/0140(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem, 2005/0140(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem, 2005/0141(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem, 2005/0141(CNS),

| — | priekšlikumu Padomes lēmumam par Daudzpusējā nolīguma noslēgšanu starp Albānijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Norvēģijas Karalisti, Serbiju un Melnkalni, Rumāniju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās gaisa telpas (ECAA) izveidi, 2006/0036(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikumu Padomes lēmumam par Daudzpusējā nolīguma noslēgšanu starp Albānijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Norvēģijas Karalisti, Serbiju un Melnkalni, Rumāniju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās gaisa telpas (ECAA) izveidi, 2006/0036(CNS),

| — | priekšlikums Padomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam Padomes sanāksmē par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, 2006/0048(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam Padomes sanāksmē par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, 2006/0048(CNS),

| — | priekšlikums Padomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam Padomes sanāksmē par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu, 2006/0058(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam Padomes sanāksmē par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīguma noslēgšanu, 2006/0058(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentācijā, 2007/0111(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentācijā, 2007/0111(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšanu drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos, 2008/0111(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas un Eiropas Kopienas sadarbības memoranda noslēgšanu drošības kontroļu/pārbaužu jomā un ar to saistītos jautājumos, 2008/0111(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Protokolu par Alpu konvencijas īstenošanu transporta jomā (Transporta protokols), 2008/0262(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Protokolu par Alpu konvencijas īstenošanu transporta jomā (Transporta protokols), 2008/0262(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kura grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu, 2009/0121(CNS); |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kura grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu, 2009/0121(CNS);

| 3. | nolemj neapstiprināt jau pieņemto nostāju saistībā ar turpmāk minētajām 4 procedūrām un uzsver, ka vēlas no jauna pirmajā lasījumā izskatīt sākotnējo priekšlikumu:






  — | priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskās Atjaunojamo energoresursu aģentūras (IRENA) Statūtiem un par tās tiesību un pienākumu īstenošanu, 2009/0085(CNS), |
| --- | --- | --- |

3.

nolemj neapstiprināt jau pieņemto nostāju saistībā ar turpmāk minētajām 4 procedūrām un uzsver, ka vēlas no jauna pirmajā lasījumā izskatīt sākotnējo priekšlikumu:

—

priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskās Atjaunojamo energoresursu aģentūras (IRENA) Statūtiem un par tās tiesību un pienākumu īstenošanu, 2009/0085(CNS),

| — | priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/109/EK, iekļaujot tās darbības jomā starptautiski aizsargātas personas, 2007/0112(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/109/EK, iekļaujot tās darbības jomā starptautiski aizsargātas personas, 2007/0112(CNS),

| — | priekšlikums Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, 2007/0229(CNS), |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, 2007/0229(CNS),

| — | priekšlikums Padomes lēmumam par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT), 2008/0200(CNS); |
| --- | --- |

—

priekšlikums Padomes lēmumam par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT), 2008/0200(CNS);

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Ministru Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Ministru Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0373.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/6

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsLikumdošanas deleģēšanas pilnvaras

P7_TA(2010)0127

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par likumdošanas deleģēšanas pilnvarām (2010/2021(INI))

2011/C 81 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu,

ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par tiesību aktu saskaņošanu ar jauno Komitoloģijas lēmumu (1),

ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu (2),

ņemot vērā 2009. gada 24. novembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dažus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — piektā daļa (3),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 9. decembra paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošanu (COM(2009)0673),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2010. gada 29. janvāra vēstuli Eiropas Komisijas priekšsēdētājam par LESD 290. un 291. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A7–0110/2010),

| A. | tā kā ar Lisabonas līgumu tiek īpaši noteiktas likumdošanas pilnvaras un Eiropas Savienības tiesiskā regulējuma normu hierarhija, tādējādi nostiprinot Savienības demokrātisko būtību un racionalizējot tās tiesisko regulējumu; tā kā ar Lisabonas līgumu tiek ieviests jaunais leģislatīva akta jēdziens, kam būs tālejošas sekas; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Lisabonas līgumu tiek īpaši noteiktas likumdošanas pilnvaras un Eiropas Savienības tiesiskā regulējuma normu hierarhija, tādējādi nostiprinot Savienības demokrātisko būtību un racionalizējot tās tiesisko regulējumu; tā kā ar Lisabonas līgumu tiek ieviests jaunais leģislatīva akta jēdziens, kam būs tālejošas sekas;

| B. | tā kā viens no likumdošanas pilnvaru elementiem ir LESD 290. pantā paredzētā iespēja likumdevējam ar leģislatīvu aktu (turpmāk — “pamatakts”) deleģēt Komisijai daļu savu pilnvaru; |
| --- | --- |

B.

tā kā viens no likumdošanas pilnvaru elementiem ir LESD 290. pantā paredzētā iespēja likumdevējam ar leģislatīvu aktu (turpmāk — “pamatakts”) deleģēt Komisijai daļu savu pilnvaru;

| C. | tā kā pilnvaru deleģēšana ir politiski jutīgs process, kurā Komisijai uzdod īstenot būtiskas likumdevēja lomai raksturīgas pilnvaras; tā kā tāpēc ar deleģēšanu saistītā jautājuma izskatīšana vienmēr jāsāk, par pamatu ņemot likumdevēja brīvību; |
| --- | --- |

C.

tā kā pilnvaru deleģēšana ir politiski jutīgs process, kurā Komisijai uzdod īstenot būtiskas likumdevēja lomai raksturīgas pilnvaras; tā kā tāpēc ar deleģēšanu saistītā jautājuma izskatīšana vienmēr jāsāk, par pamatu ņemot likumdevēja brīvību;

| D. | tā kā šīs deleģētās pilnvaras var īstenot, tikai lai papildinātu vai grozītu leģislatīva akta elementus, kurus likumdevējs neuzskata par būtiskiem; tā kā deleģēšanas rezultātā Komisijas pieņemtie deleģētie akti būs vispārēji piemērojami neleģislatīvi akti; tā kā pamataktā ir skaidri jānosaka attiecīgās deleģēšanas mērķis, saturs, apjoms un ilgums un ir jāparedz nosacījumi, kas attiecas uz deleģēšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā šīs deleģētās pilnvaras var īstenot, tikai lai papildinātu vai grozītu leģislatīva akta elementus, kurus likumdevējs neuzskata par būtiskiem; tā kā deleģēšanas rezultātā Komisijas pieņemtie deleģētie akti būs vispārēji piemērojami neleģislatīvi akti; tā kā pamataktā ir skaidri jānosaka attiecīgās deleģēšanas mērķis, saturs, apjoms un ilgums un ir jāparedz nosacījumi, kas attiecas uz deleģēšanu;

| E. | tā kā deleģētie akti ievērojami ietekmēs daudzas jomas; tā kā tādēļ ir ļoti svarīgi, lai jo īpaši deleģētie akti tiktu izstrādāti un lēmumi par tiem pieņemti pilnīgi pārredzami, kas likumdevējiem dod efektīvu iespēju demokrātiski kontrolēt Komisijai piešķirto pilnvaru īstenošanu, tostarp, ja vajadzīgs, to atklāti apspriežot Parlamentā; |
| --- | --- |

E.

tā kā deleģētie akti ievērojami ietekmēs daudzas jomas; tā kā tādēļ ir ļoti svarīgi, lai jo īpaši deleģētie akti tiktu izstrādāti un lēmumi par tiem pieņemti pilnīgi pārredzami, kas likumdevējiem dod efektīvu iespēju demokrātiski kontrolēt Komisijai piešķirto pilnvaru īstenošanu, tostarp, ja vajadzīgs, to atklāti apspriežot Parlamentā;

| F. | tā kā Parlamentam vajadzētu būt vienlīdzīgam ar Padomi visos aspektos, kas saistīti ar likumdošanas deleģēšanas pilnvarām; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlamentam vajadzētu būt vienlīdzīgam ar Padomi visos aspektos, kas saistīti ar likumdošanas deleģēšanas pilnvarām;

| G. | tā kā “Lamfalussy procedūra” nodrošināja sagatavošanos pašreizējā pilnvaru deleģēšanas mehānisma ieviešanai, kas paredz pilnīgu likumdevēja īstenotu kontroli; tā kā Deklarācijā Nr. 39, ko dalībvalstu valdību pārstāvju konference pieņēma 2007. gada 23. jūlijā un kas pievienota Lisabonas līgumam, ir atzīta finanšu pakalpojumu jomas specifika; tā kā jaunā deleģēto aktu sistēma nekādā veidā nedrīkst apdraudēt esošās Parlamenta tiesības šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz dokumentu un informācijas agrīnu nosūtīšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā “Lamfalussy procedūra” nodrošināja sagatavošanos pašreizējā pilnvaru deleģēšanas mehānisma ieviešanai, kas paredz pilnīgu likumdevēja īstenotu kontroli; tā kā Deklarācijā Nr. 39, ko dalībvalstu valdību pārstāvju konference pieņēma 2007. gada 23. jūlijā un kas pievienota Lisabonas līgumam, ir atzīta finanšu pakalpojumu jomas specifika; tā kā jaunā deleģēto aktu sistēma nekādā veidā nedrīkst apdraudēt esošās Parlamenta tiesības šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz dokumentu un informācijas agrīnu nosūtīšanu;

| H. | tā kā deleģēšanu var uzskatīt par instrumentu likumdošanas procesa uzlabošanai, un to veic, lai saglabātu tiesību aktu vienkāršumu un arī nodrošinātu iespēju tos papildināt un atjaunināt bez nepieciešamības īstenot vairākkārtējas likumdošanas procedūras, vienlaikus ļaujot likumdevējam saglabāt savas galīgā lēmēja pilnvaras un atbildību; |
| --- | --- |

H.

tā kā deleģēšanu var uzskatīt par instrumentu likumdošanas procesa uzlabošanai, un to veic, lai saglabātu tiesību aktu vienkāršumu un arī nodrošinātu iespēju tos papildināt un atjaunināt bez nepieciešamības īstenot vairākkārtējas likumdošanas procedūras, vienlaikus ļaujot likumdevējam saglabāt savas galīgā lēmēja pilnvaras un atbildību;

| I. | tā kā atšķirībā no LESD 291. pantā minētās pieejas attiecībā uz īstenošanas aktiem LESD 290. pantā nav ietverts juridiskais pamats tāda horizontāla akta pieņemšanai, kas paredzētu pilnvaru deleģēšanai piemērojamus noteikumus un vispārējus principus; tā kā tādēļ minētie nosacījumi ir jāizklāsta katrā pamataktā atsevišķi; |
| --- | --- |

I.

tā kā atšķirībā no LESD 291. pantā minētās pieejas attiecībā uz īstenošanas aktiem LESD 290. pantā nav ietverts juridiskais pamats tāda horizontāla akta pieņemšanai, kas paredzētu pilnvaru deleģēšanai piemērojamus noteikumus un vispārējus principus; tā kā tādēļ minētie nosacījumi ir jāizklāsta katrā pamataktā atsevišķi;

| J. | tā kā Komisija ir atbildīga Parlamenta priekšā; tā kā Konstitucionālo jautājumu komitejas 2010. gada 18. janvārī rīkotajā uzklausīšanā komisārs, kurš atbildīgs par iestāžu savstarpējām attiecībām un administratīvām lietām, apņēmās cieši sadarboties ar Parlamentu, lai nodrošinātu, ka Komisija deleģētās pilnvaras īsteno atbilstoši Parlamenta ieskatiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir atbildīga Parlamenta priekšā; tā kā Konstitucionālo jautājumu komitejas 2010. gada 18. janvārī rīkotajā uzklausīšanā komisārs, kurš atbildīgs par iestāžu savstarpējām attiecībām un administratīvām lietām, apņēmās cieši sadarboties ar Parlamentu, lai nodrošinātu, ka Komisija deleģētās pilnvaras īsteno atbilstoši Parlamenta ieskatiem,

Pamataktā nosakāmie aspekti

| 1. | uzskata, ka atbilstoši LESD 290. pantam katrā pamataktā ir skaidri un precīzi jānorāda deleģēšanas mērķi, saturs, apjoms un ilgums; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka atbilstoši LESD 290. pantam katrā pamataktā ir skaidri un precīzi jānorāda deleģēšanas mērķi, saturs, apjoms un ilgums;

| 2. | uzsver, ka saskaņā ar LESD 290. pantu likumdevējs var brīvi izvēlēties piemērojamo(s) kontroles mehānismu(s); uzskata, ka abi LESD 290. panta 2. punktā minētie piemēri, proti, iebildumu izteikšana un atsaukšana, ir sniegti tikai kā piemēri un pilnvaru deleģēšanai varētu paredzēt citus kontroles veidus, piemēram, skaidri izteiktu Parlamenta un Padomes apstiprinājumu katram deleģētajam aktam vai iespēju atcelt atsevišķus deleģētus aktus, kas jau stājušies spēkā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka saskaņā ar LESD 290. pantu likumdevējs var brīvi izvēlēties piemērojamo(s) kontroles mehānismu(s); uzskata, ka abi LESD 290. panta 2. punktā minētie piemēri, proti, iebildumu izteikšana un atsaukšana, ir sniegti tikai kā piemēri un pilnvaru deleģēšanai varētu paredzēt citus kontroles veidus, piemēram, skaidri izteiktu Parlamenta un Padomes apstiprinājumu katram deleģētajam aktam vai iespēju atcelt atsevišķus deleģētus aktus, kas jau stājušies spēkā;

| 3. | tomēr uzskata, ka abus LESD 290. panta 2. punktā norādītos iespējamo nosacījumu piemērus — iebildumu izteikšanu un atsaukšanu — var uzskatīt par visierastāko veidu, kā kontrolēt Komisijai deleģēto pilnvaru izmantošanu, un abi šie nosacījumi būtu jāiekļauj katrā pamataktā; |
| --- | --- |

3.

tomēr uzskata, ka abus LESD 290. panta 2. punktā norādītos iespējamo nosacījumu piemērus — iebildumu izteikšanu un atsaukšanu — var uzskatīt par visierastāko veidu, kā kontrolēt Komisijai deleģēto pilnvaru izmantošanu, un abi šie nosacījumi būtu jāiekļauj katrā pamataktā;

| 4. | uzskata, ka likumdevēja noteiktajiem kontroles mehānismiem ir jāatbilst dažiem vispārējiem Savienības tiesību principiem un jo īpaši jānodrošina, lai tie:






  — | ir vienkārši un viegli uztverami; |
| --- | --- | --- |

4.

uzskata, ka likumdevēja noteiktajiem kontroles mehānismiem ir jāatbilst dažiem vispārējiem Savienības tiesību principiem un jo īpaši jānodrošina, lai tie:

—

ir vienkārši un viegli uztverami;

| — | nodrošina juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

—

nodrošina juridisko noteiktību;

| — | ļauj Komisijai efektīvi īstenot deleģētās pilnvaras un |
| --- | --- |

—

ļauj Komisijai efektīvi īstenot deleģētās pilnvaras un

| — | ļauj likumdevējam pienācīgi uzraudzīt deleģēto pilnvaru izmantošanu; |
| --- | --- |

—

ļauj likumdevējam pienācīgi uzraudzīt deleģēto pilnvaru izmantošanu;

| 5. | uzskata, ka Parlamenta spēju īstenot iebildumu izteikšanas tiesības noteikti ietekmē tā darba specifika un atrašanās vietas; uzskata, ka nav lietderīgi iebildumu izteikšanai noteikt konkrētu laikposmu, kas piemērojams visiem tiesību aktiem, un šo laikposmu vajadzētu noteikt katrā pamataktā, katru gadījumu izskatot atsevišķi, atkarībā no jautājumu sarežģītības, turklāt tam ir jābūt pietiekami ilgam, lai deleģēšanu varētu efektīvi kontrolēt, nepieļaujot to, ka tiek nepamatoti kavēta tādu deleģēto aktu stāšanās spēkā, kuri nerada nekādus iebildumus; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Parlamenta spēju īstenot iebildumu izteikšanas tiesības noteikti ietekmē tā darba specifika un atrašanās vietas; uzskata, ka nav lietderīgi iebildumu izteikšanai noteikt konkrētu laikposmu, kas piemērojams visiem tiesību aktiem, un šo laikposmu vajadzētu noteikt katrā pamataktā, katru gadījumu izskatot atsevišķi, atkarībā no jautājumu sarežģītības, turklāt tam ir jābūt pietiekami ilgam, lai deleģēšanu varētu efektīvi kontrolēt, nepieļaujot to, ka tiek nepamatoti kavēta tādu deleģēto aktu stāšanās spēkā, kuri nerada nekādus iebildumus;

| 6. | uzskata, ka steidzamības procedūru, paredzot to pašā pamataktā, vajadzētu ieviest piemērošanai īpašos ārkārtas gadījumos, piemēram, attiecībā uz drošības jautājumiem, veselību vai humanitāru krīzi; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka steidzamības procedūru, paredzot to pašā pamataktā, vajadzētu ieviest piemērošanai īpašos ārkārtas gadījumos, piemēram, attiecībā uz drošības jautājumiem, veselību vai humanitāru krīzi;

| 7. | tomēr uzskata, ka vairumā gadījumu, kad deleģēti akti ir jāpieņem steidzami, pēc Komisijas pieprasījuma pienācīgi pamatotos gadījumos varētu izmantot elastīgu procedūru, kas paredz agrīnu Parlamenta un Padomes paziņošanu par iebildumu neizteikšanu; |
| --- | --- |

7.

tomēr uzskata, ka vairumā gadījumu, kad deleģēti akti ir jāpieņem steidzami, pēc Komisijas pieprasījuma pienācīgi pamatotos gadījumos varētu izmantot elastīgu procedūru, kas paredz agrīnu Parlamenta un Padomes paziņošanu par iebildumu neizteikšanu;

| 8. | pauž pārliecību, ka deleģēšanas ilgums var būt nenoteikts, ņemot vērā to, ka deleģēšanu jebkurā laikā var atsaukt; tomēr uzskata — deleģējot pilnvaras uz noteiktu laiku, varētu paredzēt periodiskas atjaunošanas iespēju pēc skaidri izteikta Komisijas pieprasījuma; uzskata, ka deleģēšanu var atjaunot tikai tad, ja noteiktā termiņā nedz Parlaments, nedz Padome neizsaka iebildumus; |
| --- | --- |

8.

pauž pārliecību, ka deleģēšanas ilgums var būt nenoteikts, ņemot vērā to, ka deleģēšanu jebkurā laikā var atsaukt; tomēr uzskata — deleģējot pilnvaras uz noteiktu laiku, varētu paredzēt periodiskas atjaunošanas iespēju pēc skaidri izteikta Komisijas pieprasījuma; uzskata, ka deleģēšanu var atjaunot tikai tad, ja noteiktā termiņā nedz Parlaments, nedz Padome neizsaka iebildumus;

| 9. | stingri noraida tādu noteikumu iekļaušanu pamataktos, kas uzliek likumdevējam papildu pienākumus, pārsniedzot tos, kas jau paredzēti LESD 290. pantā; |
| --- | --- |

9.

stingri noraida tādu noteikumu iekļaušanu pamataktos, kas uzliek likumdevējam papildu pienākumus, pārsniedzot tos, kas jau paredzēti LESD 290. pantā;

Praktiskie pasākumi

| 10. | uzskata, ka dažus praktiskus pasākumus varētu efektīvāk koordinēt ar iestāžu kopīgu vienošanos, kas varētu būt iestāžu nolīguma veidā un ietvert inter alia:






  — | apspriedes deleģētu aktu sagatavošanas un izstrādes gaitā; |
| --- | --- | --- |

10.

uzskata, ka dažus praktiskus pasākumus varētu efektīvāk koordinēt ar iestāžu kopīgu vienošanos, kas varētu būt iestāžu nolīguma veidā un ietvert inter alia:

—

apspriedes deleģētu aktu sagatavošanas un izstrādes gaitā;

| — | savstarpēju informācijas apmaiņu, jo īpaši atsaukšanas gadījumā; |
| --- | --- |

—

savstarpēju informācijas apmaiņu, jo īpaši atsaukšanas gadījumā;

| — | dokumentu nosūtīšanas kārtību; |
| --- | --- |

—

dokumentu nosūtīšanas kārtību;

| — | minimālos laikposmus Parlamenta un Padomes iebildumu izteikšanai; |
| --- | --- |

—

minimālos laikposmus Parlamenta un Padomes iebildumu izteikšanai;

| — | laikposmu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

—

laikposmu aprēķināšanu;

| — | aktu publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī dažādos procedūras posmos; |
| --- | --- |

—

aktu publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī dažādos procedūras posmos;

| 11. | uzsver, ka, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, Komisijai:






  — | ir jānodrošina agrīna un nepārtraukta informācijas un attiecīgo dokumentu nosūtīšana Parlamenta attiecīgajām komitejām, tostarp nosūtot deleģēto aktu turpmākos projektus un visas saņemtās atsauksmes; šim nolūkam pašreizējo komitoloģijas reģistru varētu izmantot par paraugu uzlabotai ciparu informācijas sistēmai; |
| --- | --- | --- |

11.

uzsver, ka, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, Komisijai:

—

ir jānodrošina agrīna un nepārtraukta informācijas un attiecīgo dokumentu nosūtīšana Parlamenta attiecīgajām komitejām, tostarp nosūtot deleģēto aktu turpmākos projektus un visas saņemtās atsauksmes; šim nolūkam pašreizējo komitoloģijas reģistru varētu izmantot par paraugu uzlabotai ciparu informācijas sistēmai;

| — | ir jānodrošina Parlamentam pieeja saistītām sagatavošanas sēdēm, viedokļu apmaiņai un apspriedēm; |
| --- | --- |

—

ir jānodrošina Parlamentam pieeja saistītām sagatavošanas sēdēm, viedokļu apmaiņai un apspriedēm;

| 12. | uzskata, ka informācijas apmaiņa pirms atsaukšanas ir jāīsteno, attiecīgajām iestādēm pārredzami, ar pietāti un lojāli sadarbojoties, tādējādi nodrošinot, ka visas iestādes laikus ir pilnībā informētas par atsaukšanas iespēju; tomēr uzskata, ka papildus vispārējām LESD 296. pantā izklāstītajām prasībām, ko piemēro visiem tiesību aktiem, īpaša juridiska pienākuma ieviešana pamataktos sniegt pamatojumu par noteiktu tiesību aktu pieņemšanu būtu lieka un radītu neskaidrības; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka informācijas apmaiņa pirms atsaukšanas ir jāīsteno, attiecīgajām iestādēm pārredzami, ar pietāti un lojāli sadarbojoties, tādējādi nodrošinot, ka visas iestādes laikus ir pilnībā informētas par atsaukšanas iespēju; tomēr uzskata, ka papildus vispārējām LESD 296. pantā izklāstītajām prasībām, ko piemēro visiem tiesību aktiem, īpaša juridiska pienākuma ieviešana pamataktos sniegt pamatojumu par noteiktu tiesību aktu pieņemšanu būtu lieka un radītu neskaidrības;

| 13. | ierosina — ikvienā turpmākā nolīgumā ir jānosaka minimālais laikposms iebildumu iesniegšanai, precizējot, ka tas ir jāsaprot nevis kā stingrs ierobežojums, bet gan tikai kā minimālā prasība, bez kuras Parlamenta īstenotajai demokrātiskajai kontrolei nebūtu nozīmes; uzskata, ka minimālajam laikposmam iebildumu izteikšanai ir jābūt diviem mēnešiem, paredzot iespēju pēc Parlamenta vai Padomes iniciatīvas to pagarināt vēl uz diviem mēnešiem; tomēr uzsver, ka iebildumu izteikšanai paredzētajam laikposmam vajadzētu būt atkarīgam no deleģētā akta specifikas; |
| --- | --- |

13.

ierosina — ikvienā turpmākā nolīgumā ir jānosaka minimālais laikposms iebildumu iesniegšanai, precizējot, ka tas ir jāsaprot nevis kā stingrs ierobežojums, bet gan tikai kā minimālā prasība, bez kuras Parlamenta īstenotajai demokrātiskajai kontrolei nebūtu nozīmes; uzskata, ka minimālajam laikposmam iebildumu izteikšanai ir jābūt diviem mēnešiem, paredzot iespēju pēc Parlamenta vai Padomes iniciatīvas to pagarināt vēl uz diviem mēnešiem; tomēr uzsver, ka iebildumu izteikšanai paredzētajam laikposmam vajadzētu būt atkarīgam no deleģētā akta specifikas;

| 14. | uzskata, ņemot vērā jebkādu turpmāku nolīgumu, ka deleģēto aktu pārbaudei paredzētajiem dažādajiem laikposmiem ir jāsākas tikai no brīža, kad Komisija ir iesniegusi visas valodu versijas, un ir pienācīgi jāņem vērā Parlamenta darba pārtraukumi un vēlēšanu laiks; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ņemot vērā jebkādu turpmāku nolīgumu, ka deleģēto aktu pārbaudei paredzētajiem dažādajiem laikposmiem ir jāsākas tikai no brīža, kad Komisija ir iesniegusi visas valodu versijas, un ir pienācīgi jāņem vērā Parlamenta darba pārtraukumi un vēlēšanu laiks;

| 15. | uzsver, ņemot vērā jebkādu turpmāku nolīgumu, ka deleģētos aktus, uz kuriem attiecas iebildumu izteikšanas tiesības, var publicēt Oficiālajā Vēstnesī un tādējādi tie var stāties spēkā tikai pēc iebildumu izteikšanas termiņa beigām, izņemot gadījumus, kad tiek piemērota agrīna iebildumu neizteikšana; uzskata, ka skaidri noteikta prasība katrā pamataktā Parlamentam un Padomei publicēt lēmumus, kas pieņemti saistībā ar Komisijai deleģēto pilnvaru īstenošanas kontroli, ir lieka; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ņemot vērā jebkādu turpmāku nolīgumu, ka deleģētos aktus, uz kuriem attiecas iebildumu izteikšanas tiesības, var publicēt Oficiālajā Vēstnesī un tādējādi tie var stāties spēkā tikai pēc iebildumu izteikšanas termiņa beigām, izņemot gadījumus, kad tiek piemērota agrīna iebildumu neizteikšana; uzskata, ka skaidri noteikta prasība katrā pamataktā Parlamentam un Padomei publicēt lēmumus, kas pieņemti saistībā ar Komisijai deleģēto pilnvaru īstenošanas kontroli, ir lieka;

Noslēguma piezīmes

| 16. | aicina visas Parlamenta komitejas apmainīties ar paraugpraksi un regulāri atjaunināt to, kā arī izveidot mehānismu, kas nodrošinātu pēc iespējas saskaņotākas LESD 290. pantā paredzētās Parlamenta darbības; uzsver vajadzību katrai parlamentārajai komitejai organizēt savu darbu atbilstoši tās specifiskajai lomai un izmantot savas uzkrātās pieredzes priekšrocības; |
| --- | --- |

16.

aicina visas Parlamenta komitejas apmainīties ar paraugpraksi un regulāri atjaunināt to, kā arī izveidot mehānismu, kas nodrošinātu pēc iespējas saskaņotākas LESD 290. pantā paredzētās Parlamenta darbības; uzsver vajadzību katrai parlamentārajai komitejai organizēt savu darbu atbilstoši tās specifiskajai lomai un izmantot savas uzkrātās pieredzes priekšrocības;

| 17. | prasa Parlamenta administrācijai pārdalīt līdzekļus un tādējādi (ievērojot budžeta neitralitāti) nodrošināt amata vietas, kas vajadzīgas, lai sniegtu pienācīgu atbalstu ar LESD 290. pantu saistīto uzdevumu veikšanai; prasa iestāžu līmenī novērtēt deleģētu kompetenču veidošanai pieejamās administratīvās struktūras un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

17.

prasa Parlamenta administrācijai pārdalīt līdzekļus un tādējādi (ievērojot budžeta neitralitāti) nodrošināt amata vietas, kas vajadzīgas, lai sniegtu pienācīgu atbalstu ar LESD 290. pantu saistīto uzdevumu veikšanai; prasa iestāžu līmenī novērtēt deleģētu kompetenču veidošanai pieejamās administratīvās struktūras un cilvēkresursus;

| 18. | mudina Komisiju prioritārā kārtā iesniegt likumdošanas priekšlikumus, kas vajadzīgi, lai acquis pielāgotu LESD 290. un 291. panta noteikumiem; uzskata, ka attiecībā uz LESD 290. pantu minēto pielāgošanu nevajadzētu attiecināt tikai uz tiem pasākumiem, kas agrāk bija saistīti ar regulatīvo kontroles procedūru, bet gan uz visiem attiecīgiem vispārējiem pasākumiem neatkarīgi no tā, kādu lēmumpieņemšanas vai komitoloģijas procedūru tiem piemēroja pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju prioritārā kārtā iesniegt likumdošanas priekšlikumus, kas vajadzīgi, lai acquis pielāgotu LESD 290. un 291. panta noteikumiem; uzskata, ka attiecībā uz LESD 290. pantu minēto pielāgošanu nevajadzētu attiecināt tikai uz tiem pasākumiem, kas agrāk bija saistīti ar regulatīvo kontroles procedūru, bet gan uz visiem attiecīgiem vispārējiem pasākumiem neatkarīgi no tā, kādu lēmumpieņemšanas vai komitoloģijas procedūru tiem piemēroja pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| 19. | uzstāj, lai acquis pirmām kārtām tiktu pielāgots tajās politikas jomās, uz kurām pirms Lisabonas līguma spēkā stāšanās neattiecās koplēmuma procedūra; prasa izvērtēt katru no minētajām jomām atsevišķi tā, lai nodrošinātu, ka jo īpaši visi atbilstošie vispārpiemērojamie pasākumi, kas līdz šim pieņemti saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4), tiek definēti kā deleģētie akti; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, lai acquis pirmām kārtām tiktu pielāgots tajās politikas jomās, uz kurām pirms Lisabonas līguma spēkā stāšanās neattiecās koplēmuma procedūra; prasa izvērtēt katru no minētajām jomām atsevišķi tā, lai nodrošinātu, ka jo īpaši visi atbilstošie vispārpiemērojamie pasākumi, kas līdz šim pieņemti saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4), tiek definēti kā deleģētie akti;

| 20. | uzskata — lai pilnībā saglabātu likumdevējas iestādes prerogatīvas, gan iepriekšminētās saskaņošanas laikā, gan izskatot priekšlikumus atbilstoši parastajai likumdošanas procedūrai, īpaša uzmanība jāpievērš attiecīgai LESD 290. un 291. panta piemērošanai un praktiskajām sekām, kas rodas, piemērojot kādu no minētajiem pantiem; uzstāj, ka likumdevējām iestādēm jābūt pilnvarotām izlemt, vai jautājumus, kas iepriekš pieņemti saskaņā ar regulatīvās kontroles procedūru, var pieņemt saskaņā ar LESD 290. pantu vai arī parastās likumdošanas procedūras kārtībā; |
| --- | --- |

20.

uzskata — lai pilnībā saglabātu likumdevējas iestādes prerogatīvas, gan iepriekšminētās saskaņošanas laikā, gan izskatot priekšlikumus atbilstoši parastajai likumdošanas procedūrai, īpaša uzmanība jāpievērš attiecīgai LESD 290. un 291. panta piemērošanai un praktiskajām sekām, kas rodas, piemērojot kādu no minētajiem pantiem; uzstāj, ka likumdevējām iestādēm jābūt pilnvarotām izlemt, vai jautājumus, kas iepriekš pieņemti saskaņā ar regulatīvās kontroles procedūru, var pieņemt saskaņā ar LESD 290. pantu vai arī parastās likumdošanas procedūras kārtībā;

*

* *

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 8 E, 14.1.2010., 22. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0373.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0083.

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/10

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsStratēģiskie mērķi un ieteikumi ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā

P7_TA(2010)0128

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par stratēģiskiem mērķiem un rekomendācijām ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā (2009/2095(INI))

2011/C 81 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. janvāra paziņojumu par stratēģiskajiem mērķiem un rekomendācijām ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā (COM(2009)0008),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (COM(2007)0575),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0114/2010),

| A. | tā kā Eiropas kuģu īpašnieki sniedz nozīmīgu ieguldījumu Eiropas ekonomikā, bet viņiem nākas saskarties ar konkurenci globālā mērogā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas kuģu īpašnieki sniedz nozīmīgu ieguldījumu Eiropas ekonomikā, bet viņiem nākas saskarties ar konkurenci globālā mērogā;

| B. | tā kā ir svarīgi īstenot strukturālus un integrētus pasākumus jūrniecības nozares uzplaukuma saglabāšanai un attīstībai Eiropā un ar šiem pasākumiem būtu jānodrošina jūras transporta un ar to saistīto nozaru konkurētspējas nostiprināšana, ietverot ilgtspējīgas attīstības un godīgas konkurences prasības; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir svarīgi īstenot strukturālus un integrētus pasākumus jūrniecības nozares uzplaukuma saglabāšanai un attīstībai Eiropā un ar šiem pasākumiem būtu jānodrošina jūras transporta un ar to saistīto nozaru konkurētspējas nostiprināšana, ietverot ilgtspējīgas attīstības un godīgas konkurences prasības;

| C. | tā kā ir absolūti nepieciešams mudināt jauniešus veidot un turpināt karjeru jūrniecības jomā un Eiropā ir jāuzlabo apmācības līmenis jūrniecības jomā, tuvākajā nākotnē pārskatot Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW konvencija); |
| --- | --- |

C.

tā kā ir absolūti nepieciešams mudināt jauniešus veidot un turpināt karjeru jūrniecības jomā un Eiropā ir jāuzlabo apmācības līmenis jūrniecības jomā, tuvākajā nākotnē pārskatot Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW konvencija);

| D. | tā kā klimata pārmaiņas ir visnopietnākā 21. gadsimta problēma visās Eiropas politikas jomās; |
| --- | --- |

D.

tā kā klimata pārmaiņas ir visnopietnākā 21. gadsimta problēma visās Eiropas politikas jomās;

| E. | tā kā jūras transports ir videi relatīvi nekaitīgs transporta veids, kam tomēr ir liels piesārņojuma samazināšanas potenciāls; tā kā jūras transports ir jāiesaista vispārējā cīņā pret klimata pārmaiņām, pakāpeniski samazinot kuģu un ostu infrastruktūru radīto oglekļa emisiju; |
| --- | --- |

E.

tā kā jūras transports ir videi relatīvi nekaitīgs transporta veids, kam tomēr ir liels piesārņojuma samazināšanas potenciāls; tā kā jūras transports ir jāiesaista vispārējā cīņā pret klimata pārmaiņām, pakāpeniski samazinot kuģu un ostu infrastruktūru radīto oglekļa emisiju;

| F. | tā kā drošība ir būtisks priekšnosacījums ostām, kuģu īpašniekiem un sauszemes un jūras personālam; tā kā drošības pasākumos jāņem vērā piekrastes un jūras vides aizsardzība, kā arī darba nosacījumi ostās un uz kuģiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā drošība ir būtisks priekšnosacījums ostām, kuģu īpašniekiem un sauszemes un jūras personālam; tā kā drošības pasākumos jāņem vērā piekrastes un jūras vides aizsardzība, kā arī darba nosacījumi ostās un uz kuģiem;

| G. | tā kā Eiropas zvejas, tirdzniecības un pasažieru kuģi joprojām cieš no noziedzīgiem uzbrukumiem Adenas līcī, Somālijas piekrastē un starptautiskajos ūdeņos; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas zvejas, tirdzniecības un pasažieru kuģi joprojām cieš no noziedzīgiem uzbrukumiem Adenas līcī, Somālijas piekrastē un starptautiskajos ūdeņos;

| H. | tā kā Eiropas jūrniecības nozarei ir vadošā loma pasaules līmenī un šī pozīcija ilgtermiņā ir jāsaglabā, ko var panākt, tikai ieviešot jauninājumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas jūrniecības nozarei ir vadošā loma pasaules līmenī un šī pozīcija ilgtermiņā ir jāsaglabā, ko var panākt, tikai ieviešot jauninājumus;

| I. | tā kā lēmumi ir jāpieņem pareizā administratīvā līmenī — ja iespējams, pasaules līmenī un vajadzības gadījumā Eiropas līmenī, |
| --- | --- |

I.

tā kā lēmumi ir jāpieņem pareizā administratīvā līmenī — ja iespējams, pasaules līmenī un vajadzības gadījumā Eiropas līmenī,

Vispārēji apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērē paziņojumu par ES jūras transporta politiku 2018. gada perspektīvā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērē paziņojumu par ES jūras transporta politiku 2018. gada perspektīvā;

| 2. | uzsver, ka jūras transporta nozarei ir svarīga nozīme Eiropas ekonomikā saistībā ne tikai ar pasažieru, izejvielu, preču un enerģijas produktu pārvadāšanu, bet arī ar plaša spektra darbībām jūrniecības jomā, piemēram, kuģniecības nozari, loģistiku, izpēti, tūrismu, zvejniecību un akvakultūru, kā arī izglītību; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka jūras transporta nozarei ir svarīga nozīme Eiropas ekonomikā saistībā ne tikai ar pasažieru, izejvielu, preču un enerģijas produktu pārvadāšanu, bet arī ar plaša spektra darbībām jūrniecības jomā, piemēram, kuģniecības nozari, loģistiku, izpēti, tūrismu, zvejniecību un akvakultūru, kā arī izglītību;

| 3. | uzsver, ka ES jūrniecības politikā būtu jāņem vērā, ka jūras transporta nozare saskaras ar konkurenci ne tikai Savienības, bet arī un galvenokārt starptautiskā mērogā; uzsver arī, ka jūras transporta kā plašākas transporta nozares daļas izaugsmei ir svarīga nozīme gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ES jūrniecības politikā būtu jāņem vērā, ka jūras transporta nozare saskaras ar konkurenci ne tikai Savienības, bet arī un galvenokārt starptautiskā mērogā; uzsver arī, ka jūras transporta kā plašākas transporta nozares daļas izaugsmei ir svarīga nozīme gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās;

| 4. | cer, ka ES jūrniecības politika tiks izstrādāta “vienotas Eiropas jūras telpas” līmenī, un tādēļ aicina Komisiju izstrādāt Eiropas jūras transporta politiku tā, lai tā būtu daļa no kopējās jūras telpas; |
| --- | --- |

4.

cer, ka ES jūrniecības politika tiks izstrādāta “vienotas Eiropas jūras telpas” līmenī, un tādēļ aicina Komisiju izstrādāt Eiropas jūras transporta politiku tā, lai tā būtu daļa no kopējās jūras telpas;

Tirgus

| 5. | aicina Komisiju turpināt cīņu pret izdevīguma karogu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju turpināt cīņu pret izdevīguma karogu ļaunprātīgu izmantošanu;

| 6. | tādēļ mudina ES dalībvalstis veicināt savu karogu izmantošanu un atbalstīt savas jūrniecības kopas uz sauszemes, ieviešot, piemēram, tādus nodokļu atvieglojumus kā tonnāžas nodokļu sistēmu kuģiem, kā arī nodokļu atvieglojumus jūrniekiem un kuģu īpašniekiem; |
| --- | --- |

6.

tādēļ mudina ES dalībvalstis veicināt savu karogu izmantošanu un atbalstīt savas jūrniecības kopas uz sauszemes, ieviešot, piemēram, tādus nodokļu atvieglojumus kā tonnāžas nodokļu sistēmu kuģiem, kā arī nodokļu atvieglojumus jūrniekiem un kuģu īpašniekiem;

| 7. | uzskata, ka tāpat kā jebkurai ekonomikas nozarei jūrniecības nozarei principā ir piemērojami tiesību akti par valsts atbalstu, lai gan izņēmuma kārtā valsts atbalstu var atļaut īpašos gadījumos ar nosacījumu, ka to piešķir uz laiku un šis process ir skaidrs un pārredzams; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka tāpat kā jebkurai ekonomikas nozarei jūrniecības nozarei principā ir piemērojami tiesību akti par valsts atbalstu, lai gan izņēmuma kārtā valsts atbalstu var atļaut īpašos gadījumos ar nosacījumu, ka to piešķir uz laiku un šis process ir skaidrs un pārredzams;

| 8. | uzskata, ka ir jāsaglabā un jāpaplašina pamatnostādnes par valsts atbalstu jūrniecības transportam (to darbība beidzas 2011. gadā), jo, pateicoties tām, ir būtiski veicināta Eiropas jūras transporta konkurētspēja starptautiskā līmenī un uzlabota Eiropas jūras transporta spēja sekmīgi cīnīties pret trešo valstu bieži vien negodīgo konkurenci, šādi saglabājot savu vadošo pozīciju starptautiskā mērogā, un tādēļ ar šīm pamatnostādnēm ir veicināta dalībvalstu tautsaimniecība; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir jāsaglabā un jāpaplašina pamatnostādnes par valsts atbalstu jūrniecības transportam (to darbība beidzas 2011. gadā), jo, pateicoties tām, ir būtiski veicināta Eiropas jūras transporta konkurētspēja starptautiskā līmenī un uzlabota Eiropas jūras transporta spēja sekmīgi cīnīties pret trešo valstu bieži vien negodīgo konkurenci, šādi saglabājot savu vadošo pozīciju starptautiskā mērogā, un tādēļ ar šīm pamatnostādnēm ir veicināta dalībvalstu tautsaimniecība;

| 9. | aicina Komisiju 2010. gadā iesniegt solītos jaunos noteikumus par valsts atbalstu jūras transportam un uzskata arī, ka Komisijai pēc iespējas ātrāk ir jāizstrādā pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras ostām; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju 2010. gadā iesniegt solītos jaunos noteikumus par valsts atbalstu jūras transportam un uzskata arī, ka Komisijai pēc iespējas ātrāk ir jāizstrādā pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras ostām;

| 10. | šajā sakarībā uzsver, ka valsts atbalsts ir piešķirams tikai tām Eiropas jūrniecības nozarēm, kuras ir apņēmušās ievērot sociālās prasības, garantēt darba vietas un apmācīt personālu Eiropā, kā arī nodrošināt Eiropas kuģniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

10.

šajā sakarībā uzsver, ka valsts atbalsts ir piešķirams tikai tām Eiropas jūrniecības nozarēm, kuras ir apņēmušās ievērot sociālās prasības, garantēt darba vietas un apmācīt personālu Eiropā, kā arī nodrošināt Eiropas kuģniecības konkurētspēju;

| 11. | aicina dalībvalstis ātri parakstīt, ratificēt un ieviest ANO Konvenciju par līgumiem starptautiskajos pārvadājumos daļēji vai pilnībā pa jūru, ko pazīst kā Roterdamas noteikumus un ar ko nosaka jaunu saistību sistēmu jūrniecībā; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis ātri parakstīt, ratificēt un ieviest ANO Konvenciju par līgumiem starptautiskajos pārvadājumos daļēji vai pilnībā pa jūru, ko pazīst kā Roterdamas noteikumus un ar ko nosaka jaunu saistību sistēmu jūrniecībā;

| 12. | aicina Komisiju, nākamreiz pārskatot Kopienas pamatnostādnes Eiropas transporta tīkla (TEN-T) attīstībai, pievērst lielāku uzmanību jūras transportam un tā sauszemes struktūrām, jo īpaši Eiropas ostu vairākveidu savienojumiem ar iekšzemi; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju, nākamreiz pārskatot Kopienas pamatnostādnes Eiropas transporta tīkla (TEN-T) attīstībai, pievērst lielāku uzmanību jūras transportam un tā sauszemes struktūrām, jo īpaši Eiropas ostu vairākveidu savienojumiem ar iekšzemi;

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri pienāk Kopienas dalībvalstu ostās vai atiet no tām (COM(2009)0011), lai vienkāršotu, mazinātu un likvidētu pašreizējās administratīvās procedūras Eiropas tuvsatiksmes jūras transportam; aicina Komisiju turpināt atbalstīt tuvsatiksmes jūras transportu, lai ievērojami palielinātu jūras transporta veiktspēju Savienībā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri pienāk Kopienas dalībvalstu ostās vai atiet no tām (COM(2009)0011), lai vienkāršotu, mazinātu un likvidētu pašreizējās administratīvās procedūras Eiropas tuvsatiksmes jūras transportam; aicina Komisiju turpināt atbalstīt tuvsatiksmes jūras transportu, lai ievērojami palielinātu jūras transporta veiktspēju Savienībā;

Sociālie aspekti

| 14. | atzinīgi vērtē dalībvalstu un Komisijas iniciatīvas, ar kurām veicina jūrnieku profesijas pievilcību ES jauno iedzīvotāju vidū; uzsver nepieciešamību sniegt mūžizglītību un veikt pārkvalificēšanās pasākumus jūras un sauszemes darbiniekiem visos līmeņos, lai uzlabotu darbaspēka profesionālo kvalifikāciju, kompetenci un mobilitāti; atbalsta arī to, ka skolās tiek sniegta plašāka informācija par šo nozari un tiek piedāvāts lielāks prakses vietu skaits; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē dalībvalstu un Komisijas iniciatīvas, ar kurām veicina jūrnieku profesijas pievilcību ES jauno iedzīvotāju vidū; uzsver nepieciešamību sniegt mūžizglītību un veikt pārkvalificēšanās pasākumus jūras un sauszemes darbiniekiem visos līmeņos, lai uzlabotu darbaspēka profesionālo kvalifikāciju, kompetenci un mobilitāti; atbalsta arī to, ka skolās tiek sniegta plašāka informācija par šo nozari un tiek piedāvāts lielāks prakses vietu skaits;

| 15. | aicina dalībvalstis atbilstīgi starptautiskajām konvencijām, piemēram, STCW konvencijai un Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) 2006. gada Konvencijai par darbu jūrniecībā, uzlabot un modernizēt pašreizējās mācību programmas, lai palielinātu jūrniecības mācību iestāžu darba kvalitāti; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis atbilstīgi starptautiskajām konvencijām, piemēram, STCW konvencijai un Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) 2006. gada Konvencijai par darbu jūrniecībā, uzlabot un modernizēt pašreizējās mācību programmas, lai palielinātu jūrniecības mācību iestāžu darba kvalitāti;

| 16. | uzsver, ka jūrniekiem no trešām valstīm ir jāpilda prasības par pietiekamu apmācību saskaņā ar STCW konvenciju un aicina kuģu īpašniekus un valsts kontroles iestādes garantēt un panākt šo prasību izpildi, vajadzības gadījumā iesaistot Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA); atgādina par savu prasību, ka dalībvalstīm ir steidzami jāratificē ILO 2006. gada Konvencija par darbu jūrniecībā un ir savlaicīgi jāpieņem Komisijas priekšlikums, kura pamatā ir nozares nolīgums, lai ES tiesību aktos iekļautu Konvencijas galvenos elementus; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka jūrniekiem no trešām valstīm ir jāpilda prasības par pietiekamu apmācību saskaņā ar STCW konvenciju un aicina kuģu īpašniekus un valsts kontroles iestādes garantēt un panākt šo prasību izpildi, vajadzības gadījumā iesaistot Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA); atgādina par savu prasību, ka dalībvalstīm ir steidzami jāratificē ILO 2006. gada Konvencija par darbu jūrniecībā un ir savlaicīgi jāpieņem Komisijas priekšlikums, kura pamatā ir nozares nolīgums, lai ES tiesību aktos iekļautu Konvencijas galvenos elementus;

| 17. | aicina dalībvalstis veicināt ES jūrnieku nodarbināšanu savās flotēs un radīt pietiekami daudz iespēju, lai novērstu jūrnieku aiziešanu strādāt uz ārpuskopienas valstu kuģiem; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis veicināt ES jūrnieku nodarbināšanu savās flotēs un radīt pietiekami daudz iespēju, lai novērstu jūrnieku aiziešanu strādāt uz ārpuskopienas valstu kuģiem;

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu dalībvalstīm veicināt Eiropas jūrniecības iestāžu sadarbību un mudina dalībvalstis saskaņot attiecīgās mācību programmas un apmācību, lai veicinātu un attīstītu ES jūrnieku augsta līmeņa kvalifikāciju un prasmes; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu dalībvalstīm veicināt Eiropas jūrniecības iestāžu sadarbību un mudina dalībvalstis saskaņot attiecīgās mācību programmas un apmācību, lai veicinātu un attīstītu ES jūrnieku augsta līmeņa kvalifikāciju un prasmes;

| 19. | uzsver, ka sociālais aspekts un ES jūrnieku darba nosacījumi Eiropā ir cieši saistīti ar Eiropas flotes konkurētspēju un ka ir jāveicina darbaspēka mobilitāte jūrniecības nozarēs visā Eiropā un jānodrošina pilnībā funkcionējošs iekšējais tirgus bez barjerām un nepamatotiem ierobežojumiem pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka sociālais aspekts un ES jūrnieku darba nosacījumi Eiropā ir cieši saistīti ar Eiropas flotes konkurētspēju un ka ir jāveicina darbaspēka mobilitāte jūrniecības nozarēs visā Eiropā un jānodrošina pilnībā funkcionējošs iekšējais tirgus bez barjerām un nepamatotiem ierobežojumiem pakalpojumu sniegšanā;

| 20. | mudina apmainīties ar paraugpraksi nodarbinātības nosacījumu un sociālo standartu jomā, kā arī mudina uzlabot dzīvošanas apstākļus uz kuģiem, jo īpaši attīstot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, uzlabojot piekļuvi veselības aprūpei, drošības standartus un apmācību, lai jūrnieki labāk varētu tikt galā ar jūrniecībai raksturīgajiem riskiem; |
| --- | --- |

20.

mudina apmainīties ar paraugpraksi nodarbinātības nosacījumu un sociālo standartu jomā, kā arī mudina uzlabot dzīvošanas apstākļus uz kuģiem, jo īpaši attīstot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, uzlabojot piekļuvi veselības aprūpei, drošības standartus un apmācību, lai jūrnieki labāk varētu tikt galā ar jūrniecībai raksturīgajiem riskiem;

| 21. | uzsver, ka pārbaudēm ir jābūt konkrētām un vērstām uz riska novēršanu un tās nedrīkst radīt nozarei lieku reglamentējošo prasību nastu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka pārbaudēm ir jābūt konkrētām un vērstām uz riska novēršanu un tās nedrīkst radīt nozarei lieku reglamentējošo prasību nastu;

| 22. | pauž cerību, ka tiks izpētīts, kā un cik lielā mērā tehnoloģiskā attīstība var kompensēt pieejamo jūrnieku skaita samazināšanos, bet brīdina, ka nevajadzētu pārāk steigties ar nepārbaudītu tehnoloģiju ieviešanu; |
| --- | --- |

22.

pauž cerību, ka tiks izpētīts, kā un cik lielā mērā tehnoloģiskā attīstība var kompensēt pieejamo jūrnieku skaita samazināšanos, bet brīdina, ka nevajadzētu pārāk steigties ar nepārbaudītu tehnoloģiju ieviešanu;

| 23. | aicina jūras ostu iestādes uzlabot materiāli tehnisko bāzi, kas pieejama jūrniekiem, kuri atrodas uz tādiem kuģiem, kas ir noenkuroti un gaida reidos, tostarp vienkāršākas nokļūšanas iespējas no kuģa uz krastu un otrādi; |
| --- | --- |

23.

aicina jūras ostu iestādes uzlabot materiāli tehnisko bāzi, kas pieejama jūrniekiem, kuri atrodas uz tādiem kuģiem, kas ir noenkuroti un gaida reidos, tostarp vienkāršākas nokļūšanas iespējas no kuģa uz krastu un otrādi;

Vide

| 24. | atzīst, ka ir jāpanāk ievērojams progress kuģniecības radīto sēra oksīdu, slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu (PM10) un CO2 emisijas samazināšanā un ka tas ir nepieciešams saistībā ar Eiropas Savienības klimata aizsardzības mērķiem; uzsver, ka nozare var dot savu ieguldījumu cīņā pret kaitīgajām emisijām un klimata pārmaiņām un īpaša nozīme šajā sakarībā būs valsts un privātiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka ir jāpanāk ievērojams progress kuģniecības radīto sēra oksīdu, slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu (PM10) un CO2 emisijas samazināšanā un ka tas ir nepieciešams saistībā ar Eiropas Savienības klimata aizsardzības mērķiem; uzsver, ka nozare var dot savu ieguldījumu cīņā pret kaitīgajām emisijām un klimata pārmaiņām un īpaša nozīme šajā sakarībā būs valsts un privātiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā;

| 25. | uzsver, ka pēc iespējas ātrāk ir jāpanāk vienošanās par emisijas samazināšanu un tā jāīsteno, izmantojot Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) pilnvaras, lai ierobežotu konkurences apstākļu nevienlīdzību, taču tas nedrīkst traucēt ES pieņemt iniciatīvas par turpmāku emisijas samazināšanu, ko īsteno dalībvalstu flotes, šādi mudinot pārējos kontinentus būt konkurētspējīgiem šajā jomā; vērš uzmanību uz lielām atšķirībām starp tuvsatiksmes un tālsatiksmes jūras transportu, kuras ir jāņem vērā SJO sarunās; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka pēc iespējas ātrāk ir jāpanāk vienošanās par emisijas samazināšanu un tā jāīsteno, izmantojot Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) pilnvaras, lai ierobežotu konkurences apstākļu nevienlīdzību, taču tas nedrīkst traucēt ES pieņemt iniciatīvas par turpmāku emisijas samazināšanu, ko īsteno dalībvalstu flotes, šādi mudinot pārējos kontinentus būt konkurētspējīgiem šajā jomā; vērš uzmanību uz lielām atšķirībām starp tuvsatiksmes un tālsatiksmes jūras transportu, kuras ir jāņem vērā SJO sarunās;

| 26. | aicina dalībvalstis pēc iespējas un kopā ar kaimiņvalstīm vairāk izmantot iespēju noteikt kontroles zonas jūrniecības radītajām emisijām, jo īpaši slāpekļa oksīdu emisijai; atgādina, ka jaunu kontroles zonu izveide jūrniecības radītajām emisijām nedrīkst kropļot konkurenci Eiropā; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis pēc iespējas un kopā ar kaimiņvalstīm vairāk izmantot iespēju noteikt kontroles zonas jūrniecības radītajām emisijām, jo īpaši slāpekļa oksīdu emisijai; atgādina, ka jaunu kontroles zonu izveide jūrniecības radītajām emisijām nedrīkst kropļot konkurenci Eiropā;

| 27. | atbalsta pasākumus, kas nodrošina pārvietošanās līdzekļu izvēli par labu jūras transportam, lai atslogotu galvenos maršrutus; aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis izveidot ostu loģistikas platformas, kurām ir būtiska nozīme sadarbības attīstībā un teritoriālās kohēzijas veicināšanā; uzsver, ka starptautiskie un ES tiesību akti nedrīkst kavēt valstu iestāžu centienus šajā jomā; pauž cerību, ka saistībā ar Vidusjūras reģiona valstu savienību pēc iespējas ātrāk un plašākā mērogā tiks izveidotas jūras maģistrāles, kas ļaus vienlaikus samazināt piesārņojumu un sauszemes tīklu noslogojumu; |
| --- | --- |

27.

atbalsta pasākumus, kas nodrošina pārvietošanās līdzekļu izvēli par labu jūras transportam, lai atslogotu galvenos maršrutus; aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis izveidot ostu loģistikas platformas, kurām ir būtiska nozīme sadarbības attīstībā un teritoriālās kohēzijas veicināšanā; uzsver, ka starptautiskie un ES tiesību akti nedrīkst kavēt valstu iestāžu centienus šajā jomā; pauž cerību, ka saistībā ar Vidusjūras reģiona valstu savienību pēc iespējas ātrāk un plašākā mērogā tiks izveidotas jūras maģistrāles, kas ļaus vienlaikus samazināt piesārņojumu un sauszemes tīklu noslogojumu;

| 28. | principā atbalsta SJO 2008. gada oktobrī pieņemtos grozījumus MARPOL konvencijas VI pielikumā, lai samazinātu kuģu radīto sēra oksīdu un slāpekļa oksīdu emisiju; tomēr pauž bažas par iespēju, ka tuvsatiksmes kuģošanas vietā atkal varētu sākt izmantot kravu autopārvadājumus, jo no 2015. gada ir paredzēts, ka sēra daudzums tā emisijas kontroles zonās Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā nedrīkstēs pārsniegt 0,1 %; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā līdz 2010. gada beigām iesniegt Parlamentam attiecīgu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

28.

principā atbalsta SJO 2008. gada oktobrī pieņemtos grozījumus MARPOL konvencijas VI pielikumā, lai samazinātu kuģu radīto sēra oksīdu un slāpekļa oksīdu emisiju; tomēr pauž bažas par iespēju, ka tuvsatiksmes kuģošanas vietā atkal varētu sākt izmantot kravu autopārvadājumus, jo no 2015. gada ir paredzēts, ka sēra daudzums tā emisijas kontroles zonās Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā nedrīkstēs pārsniegt 0,1 %; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā līdz 2010. gada beigām iesniegt Parlamentam attiecīgu ietekmes novērtējumu;

| 29. | uzskata, ka visiem transporta veidiem, tostarp jūras transportam, ir jāveic pakāpeniska ārējo izmaksu internalizācija; paredz, ka šā principa ieviešanas rezultātā tiks iegūti līdzekļi, kurus varēs prioritārā kārtībā piesaistīt novatorisku ideju īstenošanai; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka visiem transporta veidiem, tostarp jūras transportam, ir jāveic pakāpeniska ārējo izmaksu internalizācija; paredz, ka šā principa ieviešanas rezultātā tiks iegūti līdzekļi, kurus varēs prioritārā kārtībā piesaistīt novatorisku ideju īstenošanai;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt arī pie alternatīviem instrumentiem, piemēram, pie nodevas ieviešanas katlu kurināmās degvielas izmantošanai, nodevas apmēru nosakot atkarībā no degvielas kvalitātes un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, vai arī pie “zaļo ostu” projekta, kurā noteikts, ka kuģus, kas nepiesārņo vidi, apkalpo ātrāk un/vai tie maksā mazākus ostas nodokļus; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt arī pie alternatīviem instrumentiem, piemēram, pie nodevas ieviešanas katlu kurināmās degvielas izmantošanai, nodevas apmēru nosakot atkarībā no degvielas kvalitātes un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, vai arī pie “zaļo ostu” projekta, kurā noteikts, ka kuģus, kas nepiesārņo vidi, apkalpo ātrāk un/vai tie maksā mazākus ostas nodokļus;

| 31. | aicina dalībvalstis līdzdarboties SJO, lai izstrādātu un īstenotu piemērotus un vispārēji piemērojamus vides standartus; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis līdzdarboties SJO, lai izstrādātu un īstenotu piemērotus un vispārēji piemērojamus vides standartus;

| 32. | šajā sakarībā norāda, ka iekšzemes pārvadājumu tehnoloģijas jomā pēdējā laikā ir notikusi strauja attīstība, kas ir ļāvusi ievērojami samazināt pašreizējo kuģu motoru radīto emisiju un iespēju izmantot sašķidrināto dabas gāzi kā degvielu; aicina Komisiju izpētīt, vai šīs metodes var izmantot arī jūras kuģiem un kā var paātrināt šo metožu pielietošanu; |
| --- | --- |

32.

šajā sakarībā norāda, ka iekšzemes pārvadājumu tehnoloģijas jomā pēdējā laikā ir notikusi strauja attīstība, kas ir ļāvusi ievērojami samazināt pašreizējo kuģu motoru radīto emisiju un iespēju izmantot sašķidrināto dabas gāzi kā degvielu; aicina Komisiju izpētīt, vai šīs metodes var izmantot arī jūras kuģiem un kā var paātrināt šo metožu pielietošanu;

| 33. | pauž nožēlu, ka Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē par klimata pārmaiņām netika pieņemti nekādi secinājumi attiecībā uz jūras kuģu radītās emisijas samazināšanu, taču uzsver, ka gan pēc Kioto protokola darbības beigām, gan Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) ir jāturpina intensīvi darboties, lai starptautiskā mērogā panāktu vienošanos par šīs emisijas samazināšanu; aicina dalībvalstis veltīt visas pūles tam, lai SJO tiktu piešķirtas pilnvaras risināt nākamās starptautiskās sarunas par klimatu, nosakot skaitlisku samazinājumu jūras transporta nozarei; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu, ka Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē par klimata pārmaiņām netika pieņemti nekādi secinājumi attiecībā uz jūras kuģu radītās emisijas samazināšanu, taču uzsver, ka gan pēc Kioto protokola darbības beigām, gan Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) ir jāturpina intensīvi darboties, lai starptautiskā mērogā panāktu vienošanos par šīs emisijas samazināšanu; aicina dalībvalstis veltīt visas pūles tam, lai SJO tiktu piešķirtas pilnvaras risināt nākamās starptautiskās sarunas par klimatu, nosakot skaitlisku samazinājumu jūras transporta nozarei;

| 34. | aicina Eiropas Savienību uzņemties šā procesa vadību starptautiskā līmenī, jo īpaši saistībā ar SJO, lai mazinātu jūrniecības nozares radīto emisiju; |
| --- | --- |

34.

aicina Eiropas Savienību uzņemties šā procesa vadību starptautiskā līmenī, jo īpaši saistībā ar SJO, lai mazinātu jūrniecības nozares radīto emisiju;

| 35. | uzsver to, cik liela nozīme ir Eiropas ostās pieejamām savstarpēji savietojamām tehniskajām iekārtām elektrības piegādei no krasta uz kuģi, kas var nopietni samazināt piesārņojumu; aicina Komisiju pārbaudīt, kurās ostās ir iespējams efektīvi izmantot šo pasākumu priekšrocības; |
| --- | --- |

35.

uzsver to, cik liela nozīme ir Eiropas ostās pieejamām savstarpēji savietojamām tehniskajām iekārtām elektrības piegādei no krasta uz kuģi, kas var nopietni samazināt piesārņojumu; aicina Komisiju pārbaudīt, kurās ostās ir iespējams efektīvi izmantot šo pasākumu priekšrocības;

| 36. | uzstāj, ka Komisijai, izstrādājot pētniecības un attīstības politiku, ir jāpiešķir prioritāte inovācijām saistībā ar atjaunojamo resursu, piemēram, saules un vēja enerģijas, izmantošanu kuģu aprīkojumos; |
| --- | --- |

36.

uzstāj, ka Komisijai, izstrādājot pētniecības un attīstības politiku, ir jāpiešķir prioritāte inovācijām saistībā ar atjaunojamo resursu, piemēram, saules un vēja enerģijas, izmantošanu kuģu aprīkojumos;

| 37. | aicina Komisiju izpētīt piesārņojuma samazināšanas un novēršanas iespējas, ko piedāvā inteliģentās tehnoloģijas transporta jomā, jo īpaši saistībā ar programmu “Galileo”; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju izpētīt piesārņojuma samazināšanas un novēršanas iespējas, ko piedāvā inteliģentās tehnoloģijas transporta jomā, jo īpaši saistībā ar programmu “Galileo”;

| 38. | uzsver vajadzību veicināt ostas un muitas darbības, kurās neizmanto papīru, kā arī atvieglot sadarbību starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem ostās, izmantojot dažādas inteliģentas transporta sistēmas un tīklus, piemēram, “SafeSeaNet” un “e-Custom”, lai paātrinātu ostu darbību un mazinātu vides piesārņojumu; |
| --- | --- |

38.

uzsver vajadzību veicināt ostas un muitas darbības, kurās neizmanto papīru, kā arī atvieglot sadarbību starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem ostās, izmantojot dažādas inteliģentas transporta sistēmas un tīklus, piemēram, “SafeSeaNet” un “e-Custom”, lai paātrinātu ostu darbību un mazinātu vides piesārņojumu;

Drošība

| 39. | augstu vērtē trešā kuģošanas drošības tiesību aktu kopuma pieņemšanu un aicina dalībvalstis ātri īstenot šos tiesību aktus; |
| --- | --- |

39.

augstu vērtē trešā kuģošanas drošības tiesību aktu kopuma pieņemšanu un aicina dalībvalstis ātri īstenot šos tiesību aktus;

| 40. | atbalsta to, ka kuģu būve tiek pakļauta stingrām pārbaudēm, tostarp attiecībā uz izmantotā tērauda kvalitāti un kuģu projektēšanu un apkopi, kā paredzēts arī grozītajos tiesību aktos par klasificēšanas sabiedrībām; |
| --- | --- |

40.

atbalsta to, ka kuģu būve tiek pakļauta stingrām pārbaudēm, tostarp attiecībā uz izmantotā tērauda kvalitāti un kuģu projektēšanu un apkopi, kā paredzēts arī grozītajos tiesību aktos par klasificēšanas sabiedrībām;

| 41. | atbalsta to, ka saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostu valsts kontroli tiek mainīta darbības virzība, aizstājot regulārās pārbaudes ar pārbaudēm, kas paredzētas riska novēršanai, lai efektīvi tiktu pārbaudīti tieši tie kuģi, kuriem konstatēti daudzi trūkumi; |
| --- | --- |

41.

atbalsta to, ka saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostu valsts kontroli tiek mainīta darbības virzība, aizstājot regulārās pārbaudes ar pārbaudēm, kas paredzētas riska novēršanai, lai efektīvi tiktu pārbaudīti tieši tie kuģi, kuriem konstatēti daudzi trūkumi;

| 42. | aicina dalībvalstis un kuģu īpašniekus censties panākt, ka tos iekļauj Parīzes Saprašanās memoranda “baltajā sarakstā”; šajā sakarībā aicina īpaši Slovākiju īstenot papildu centienus; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis un kuģu īpašniekus censties panākt, ka tos iekļauj Parīzes Saprašanās memoranda “baltajā sarakstā”; šajā sakarībā aicina īpaši Slovākiju īstenot papildu centienus;

| 43. | aicina valsts kontroles iestādes un citas valsts iestādes ciešāk sadarboties, apmainoties ar informāciju par kuģiem un to kravām, lai mazinātu reglamentējošo prasību nastu, vienlaikus palielinot pārbaužu efektivitāti; prasa steidzami ieviest integrēto informācijas pārvaldības sistēmu, izmantojot un pilnveidojot jau pieejamos resursus, jo īpaši “SafeSeaNet”; pieprasa Komisijai steidzami ieviest pārrobežu un starpnozaru uzraudzības sistēmu visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

43.

aicina valsts kontroles iestādes un citas valsts iestādes ciešāk sadarboties, apmainoties ar informāciju par kuģiem un to kravām, lai mazinātu reglamentējošo prasību nastu, vienlaikus palielinot pārbaužu efektivitāti; prasa steidzami ieviest integrēto informācijas pārvaldības sistēmu, izmantojot un pilnveidojot jau pieejamos resursus, jo īpaši “SafeSeaNet”; pieprasa Komisijai steidzami ieviest pārrobežu un starpnozaru uzraudzības sistēmu visā Eiropas Savienībā;

| 44. | ir informēts par pirātisma radītajām briesmām starptautiskajos ūdeņos, jo īpaši Āfrikas raga reģionā un Somālijas piekrastes ūdeņos, un aicina visus kuģu īpašniekus, lai pasargātu sevi no pirātisma, līdzdarboties valdības iniciatīvās, ievērojot ES veiksmīgi īstenotās pirmās jūras operācijas “Atalanta” pamatnostādnes; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sadarbību savā starpā un saistībā ar ANO, lai aizsargātu jūrniekus, zvejniekus un pasažierus, kā arī floti; |
| --- | --- |

44.

ir informēts par pirātisma radītajām briesmām starptautiskajos ūdeņos, jo īpaši Āfrikas raga reģionā un Somālijas piekrastes ūdeņos, un aicina visus kuģu īpašniekus, lai pasargātu sevi no pirātisma, līdzdarboties valdības iniciatīvās, ievērojot ES veiksmīgi īstenotās pirmās jūras operācijas “Atalanta” pamatnostādnes; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sadarbību savā starpā un saistībā ar ANO, lai aizsargātu jūrniekus, zvejniekus un pasažierus, kā arī floti;

| 45. | norāda, ka vispārējā pieeja cīņai pret pirātismu nedrīkst būt saistīta tikai ar starptautiskiem jūras spēkiem, tai ir jābūt daļai no kopējā plāna, ar ko paredz veicināt mieru un attīstību attiecīgajā teritorijā; pievērš uzmanību arī tam, ka kuģiem, izmantojot SJO apstiprināto pārvaldības paraugpraksi, pilnībā un precīzi ir jāīsteno jūras transporta organizāciju pieņemtie pašaizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka vispārējā pieeja cīņai pret pirātismu nedrīkst būt saistīta tikai ar starptautiskiem jūras spēkiem, tai ir jābūt daļai no kopējā plāna, ar ko paredz veicināt mieru un attīstību attiecīgajā teritorijā; pievērš uzmanību arī tam, ka kuģiem, izmantojot SJO apstiprināto pārvaldības paraugpraksi, pilnībā un precīzi ir jāīsteno jūras transporta organizāciju pieņemtie pašaizsardzības pasākumi;

Dažādi jautājumi

| 46. | uzsver, ka kuģniecība ir starptautiska nozare un vienošanās būtu vēlams panākt starptautiskā mērogā; uzskata, ka SJO ir tam visatbilstošākais forums; aicina dalībvalstis pielikt lielākas pūles, lai ratificētu un ātri īstenotu SJO konvencijas, ko tās ir parakstījušas; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka kuģniecība ir starptautiska nozare un vienošanās būtu vēlams panākt starptautiskā mērogā; uzskata, ka SJO ir tam visatbilstošākais forums; aicina dalībvalstis pielikt lielākas pūles, lai ratificētu un ātri īstenotu SJO konvencijas, ko tās ir parakstījušas;

| 47. | turklāt pilnībā atzīst Eiropas Savienības nozīmi starptautisko normu transponēšanā ES tiesību aktos un jūrniecības politikas īstenošanā un atbalstīšanā, piemēram, izmantojot EMSA; |
| --- | --- |

47.

turklāt pilnībā atzīst Eiropas Savienības nozīmi starptautisko normu transponēšanā ES tiesību aktos un jūrniecības politikas īstenošanā un atbalstīšanā, piemēram, izmantojot EMSA;

| 48. | uzsver nepieciešamību paātrināt ostas infrastruktūru modernizāciju un kapacitātes palielināšanu, jo ir paredzams, ka palielināsies to preču daudzums, kuras pārvadā pa jūras ceļiem; atgādina, ka šim nolūkam tiks ieguldīti milzīgi līdzekļi un ir jāievēro pārredzami un taisnīgi finansējuma noteikumi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp Eiropas ostām; aicina Komisiju nodrošināt šim nolūkam atbilstīgus tiesību aktus; |
| --- | --- |

48.

uzsver nepieciešamību paātrināt ostas infrastruktūru modernizāciju un kapacitātes palielināšanu, jo ir paredzams, ka palielināsies to preču daudzums, kuras pārvadā pa jūras ceļiem; atgādina, ka šim nolūkam tiks ieguldīti milzīgi līdzekļi un ir jāievēro pārredzami un taisnīgi finansējuma noteikumi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp Eiropas ostām; aicina Komisiju nodrošināt šim nolūkam atbilstīgus tiesību aktus;

| 49. | aicina Komisiju izmantot savu paziņojumu par ES jūras transporta politiku līdz 2018. gadam un šo rezolūciju kā pamatu nākamajam Transporta baltās grāmatas pārskatam; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju izmantot savu paziņojumu par ES jūras transporta politiku līdz 2018. gadam un šo rezolūciju kā pamatu nākamajam Transporta baltās grāmatas pārskatam;

| 50. | prasa īstenot politiku ostu savienošanai ar iekšzemi (“sauszemes ostas” un loģistikas platformas) reģionos, kas cieš no pārblīvētības, un iekļaut minēto politiku TEN-T pārskatā; |
| --- | --- |

50.

prasa īstenot politiku ostu savienošanai ar iekšzemi (“sauszemes ostas” un loģistikas platformas) reģionos, kas cieš no pārblīvētības, un iekļaut minēto politiku TEN-T pārskatā;

| 51. | uzsver kuģu būvniecības ekonomisko un stratēģisko svarīgumu, kas ļauj pārvaldīt un izmantot jaunākās kuģiem piemērojamās tehnoloģijas un saglabāt nenovērtējamas Eiropas zināšanas, kas vajadzīgas jaunu kuģu būvēšanai; prasa izstrādāt pasākumus inovāciju, pētniecības un attīstības atbalstam, kā arī apmācībai, lai veicinātu konkurētspējīgas un inovatīvas Eiropas kuģu būves nozares attīstību; |
| --- | --- |

51.

uzsver kuģu būvniecības ekonomisko un stratēģisko svarīgumu, kas ļauj pārvaldīt un izmantot jaunākās kuģiem piemērojamās tehnoloģijas un saglabāt nenovērtējamas Eiropas zināšanas, kas vajadzīgas jaunu kuģu būvēšanai; prasa izstrādāt pasākumus inovāciju, pētniecības un attīstības atbalstam, kā arī apmācībai, lai veicinātu konkurētspējīgas un inovatīvas Eiropas kuģu būves nozares attīstību;

| 52. | prasa, lai ostu modernizācijas un paplašināšanas projekti būtu saistīti ar prasību aprīkot pasažieru termināļus un jaunus pasažieru kuģus ar ierīcēm, kas paredzētas personām ar kustību traucējumiem; |
| --- | --- |

52.

prasa, lai ostu modernizācijas un paplašināšanas projekti būtu saistīti ar prasību aprīkot pasažieru termināļus un jaunus pasažieru kuģus ar ierīcēm, kas paredzētas personām ar kustību traucējumiem;

| 53. | pauž atzinību par iniciatīvu īstenot kvalitātes kampaņu par pasažieru transportēšanas un kruīzu kuģu operatoru labāko praksi attiecībā uz pasažieru tiesībām; |
| --- | --- |

53.

pauž atzinību par iniciatīvu īstenot kvalitātes kampaņu par pasažieru transportēšanas un kruīzu kuģu operatoru labāko praksi attiecībā uz pasažieru tiesībām;

| 54. | aicina Komisiju, pārskatot pašreizējo TEN-T, ņemt vērā ieteikumus par ES jūras transporta politiku līdz 2018. gadam, jo īpaši attiecībā uz efektīvu jūras un upju ceļu integrāciju, kā arī Eiropas nozīmes ostu kā integrējošu mezglpunktu tīkla integrāciju; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju, pārskatot pašreizējo TEN-T, ņemt vērā ieteikumus par ES jūras transporta politiku līdz 2018. gadam, jo īpaši attiecībā uz efektīvu jūras un upju ceļu integrāciju, kā arī Eiropas nozīmes ostu kā integrējošu mezglpunktu tīkla integrāciju;

| 55. | aicina Komisiju izstrādāt līdzīgu stratēģiju Eiropas upju navigācijai un saskaņot to ar pašreizējo stratēģiju, lai radītu labvēlīgus apstākļus optimālai preču transportēšanas ķēdei, kas savieno jūras kravu pārvadājumus un preču pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju izstrādāt līdzīgu stratēģiju Eiropas upju navigācijai un saskaņot to ar pašreizējo stratēģiju, lai radītu labvēlīgus apstākļus optimālai preču transportēšanas ķēdei, kas savieno jūras kravu pārvadājumus un preču pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem;

| 56. | aicina Komisiju nekavējoties iesniegt solītās pamatnostādnes, papildinot savu paziņojumu ar būtisku detalizētu informāciju; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju nekavējoties iesniegt solītās pamatnostādnes, papildinot savu paziņojumu ar būtisku detalizētu informāciju;

*

* *

| 57. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

57.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/16

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijs“Europeana — nākamie soļi”

P7_TA(2010)0129

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par “Europeana — nākamie soļi” (2009/2158(INI))

2011/C 81 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. augusta paziņojumu “Europeana — nākamie soļi” (COM(2009)0440),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 19. oktobra paziņojumu “Autortiesības uz zināšanām balstītā ekonomikā” (COM(2009)0532),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 20. novembra secinājumus par Eiropas digitālo bibliotēku EUROPEANA
   (1)

  ,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. augusta paziņojumu “Eiropas kultūras mantojums ar vienu klikšķi. Par sasniegto, nodrošinot kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā visā ES” (COM(2008)0513),

ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas autortiesību apakšgrupas jautājumos par digitālām bibliotēkām 2008. gada 4. jūnija galīgo ziņojumu par nezināmu autoru darbu un darbu, kas vairs netiek izdoti, saglabāšanu ciparu formātā,

ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas jautājumos par digitālām bibliotēkām izveidotās apakšgrupas publiskā un privātā sektora partnerības jomā 2008. gada maija galīgo ziņojumu par publiskā un privātā sektora partnerību Eiropas kultūras mantojuma pārveidošanai ciparu formātā un pieejamībai tiešsaistē,

ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju “i2010: pretim digitālai Eiropas bibliotēkai” (2),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. augusta ieteikumu 2006/585/EK par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (4),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0028/2010),

| A. | tā kā digitālajā vidē ir svarīgi garantēt un vienkāršot vispārēju piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam un nodrošināt, ka to veicina un saglabā nākamajām paaudzēm Eiropā un ārpus tās; |
| --- | --- |

A.

tā kā digitālajā vidē ir svarīgi garantēt un vienkāršot vispārēju piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam un nodrošināt, ka to veicina un saglabā nākamajām paaudzēm Eiropā un ārpus tās;

| B. | tā kā, norādot uz Eiropas kultūras mantojuma materiālu digitalizāciju, Eiropas politika kultūras jomā ir būtiska un parāda Eiropas Savienības un dalībvalstu noteiktu publisku apņemšanos saglabāt, cienīt un atbalstīt kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

B.

tā kā, norādot uz Eiropas kultūras mantojuma materiālu digitalizāciju, Eiropas politika kultūras jomā ir būtiska un parāda Eiropas Savienības un dalībvalstu noteiktu publisku apņemšanos saglabāt, cienīt un atbalstīt kultūras daudzveidību;

| C. | tā kā vajadzētu pēc iespējas veicināt un padarīt pieejamu kopējā Eiropas kultūras mantojuma bagātību un daudzveidību, tostarp arī ārpus Eiropas, un tā kā dalībvalstīm un kultūras iestādēm, jo īpaši bibliotēkām, vajadzētu šajā jomā dot lielāko ieguldījumu dalībvalstu, kā arī reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

C.

tā kā vajadzētu pēc iespējas veicināt un padarīt pieejamu kopējā Eiropas kultūras mantojuma bagātību un daudzveidību, tostarp arī ārpus Eiropas, un tā kā dalībvalstīm un kultūras iestādēm, jo īpaši bibliotēkām, vajadzētu šajā jomā dot lielāko ieguldījumu dalībvalstu, kā arī reģionālajā un vietējā līmenī;

| D. | tā kā Eiropas kultūras mantojumu lielā mērā veido sabiedriskajā īpašumā esoši darbi un tā kā piekļuvi šiem darbiem digitālajā pasaulē vajadzētu nodrošināt pēc iespējas augstas kvalitātes formātos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas kultūras mantojumu lielā mērā veido sabiedriskajā īpašumā esoši darbi un tā kā piekļuvi šiem darbiem digitālajā pasaulē vajadzētu nodrošināt pēc iespējas augstas kvalitātes formātos;

| E. | tā kā kultūras un izglītības informācijas pieejamībai ir jābūt prioritātei, lai uzlabotu izglītības un dzīves standartus; |
| --- | --- |

E.

tā kā kultūras un izglītības informācijas pieejamībai ir jābūt prioritātei, lai uzlabotu izglītības un dzīves standartus;

| F. | tā kā ir nepieciešams izveidot vienotus Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijas standartus un tā kā liels skaits digitalizēto darbu, kas glabājas dažādās bibliotēkās, šobrīd nav sabiedrībai pieejami, jo to digitālie formāti nav savietojami; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir nepieciešams izveidot vienotus Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijas standartus un tā kā liels skaits digitalizēto darbu, kas glabājas dažādās bibliotēkās, šobrīd nav sabiedrībai pieejami, jo to digitālie formāti nav savietojami;

| G. | tā kā, pateicoties bibliotēku personālam, šīs iestādes ir viskvalificētākās, lai veiktu digitalizācijas darba procesa uzraudzību un vadību; |
| --- | --- |

G.

tā kā, pateicoties bibliotēku personālam, šīs iestādes ir viskvalificētākās, lai veiktu digitalizācijas darba procesa uzraudzību un vadību;

| H. | tā kā Eiropas digitālajai bibliotēkai vajadzētu būt kaut kam vairāk nekā vienīgi digitālai kolekcijai ar informācijas pārvaldības rīkiem, bet tajā drīzāk vajadzētu paredzēt attīstīt plašu tehnisko iespēju loku un resursus informācijas radīšanai, izpētei un izmantošanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas digitālajai bibliotēkai vajadzētu būt kaut kam vairāk nekā vienīgi digitālai kolekcijai ar informācijas pārvaldības rīkiem, bet tajā drīzāk vajadzētu paredzēt attīstīt plašu tehnisko iespēju loku un resursus informācijas radīšanai, izpētei un izmantošanai;

| I. | tā kā ir jāņem vērā straujā jauno tehnoloģiju attīstība un attiecīgās izmaiņas kultūras praksē, kā arī pašreizējie digitalizācijas projekti ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jāņem vērā straujā jauno tehnoloģiju attīstība un attiecīgās izmaiņas kultūras praksē, kā arī pašreizējie digitalizācijas projekti ārpus Eiropas;

| J. | tā kā tādēļ ir neatliekami nepieciešams dalībvalstīm pastiprināt centienus, apvienot spēkus un nodrošināt nepieciešamo aprīkojumu, lai uzturētu un sekmētu ieguldījumu Europeana, tādējādi pasaulē palielinot informētību par Eiropu; |
| --- | --- |

J.

tā kā tādēļ ir neatliekami nepieciešams dalībvalstīm pastiprināt centienus, apvienot spēkus un nodrošināt nepieciešamo aprīkojumu, lai uzturētu un sekmētu ieguldījumu Europeana, tādējādi pasaulē palielinot informētību par Eiropu;

| K. | tā kā līdz šim ir digitalizēta tikai neliela daļa Eiropas kultūras mantojuma, digitalizācijas gaita dalībvalstīs ir atšķirīga un publiskais finansējums masveida digitalizācijai ir nepietiekams; tā kā dalībvalstīm vajadzētu pastiprināt centienus, lai paātrinātu publisko un privāto darbu digitalizācijas procesu; |
| --- | --- |

K.

tā kā līdz šim ir digitalizēta tikai neliela daļa Eiropas kultūras mantojuma, digitalizācijas gaita dalībvalstīs ir atšķirīga un publiskais finansējums masveida digitalizācijai ir nepietiekams; tā kā dalībvalstīm vajadzētu pastiprināt centienus, lai paātrinātu publisko un privāto darbu digitalizācijas procesu;

| L. | tā kā no Eiropas kultūras mantojuma un zinātnisko materiālu digitalizācijas iegūs jo īpaši tādas nozares kā izglītība, zinātne, pētniecība, tūrisms, uzņēmējdarbība, jauninājumi un plašsaziņas līdzekļi; |
| --- | --- |

L.

tā kā no Eiropas kultūras mantojuma un zinātnisko materiālu digitalizācijas iegūs jo īpaši tādas nozares kā izglītība, zinātne, pētniecība, tūrisms, uzņēmējdarbība, jauninājumi un plašsaziņas līdzekļi;

| M. | tā kā ciparu tehnoloģija ir īpaši noderīgs līdzeklis kultūras pieejamības šķēršļu novēršanai iedzīvotāju, tostarp personu ar invaliditāti, piekļuvei Eiropas kultūras mantojumam; |
| --- | --- |

M.

tā kā ciparu tehnoloģija ir īpaši noderīgs līdzeklis kultūras pieejamības šķēršļu novēršanai iedzīvotāju, tostarp personu ar invaliditāti, piekļuvei Eiropas kultūras mantojumam;

| N. | tā kā ES dalībvalstu vidū tiesību akti par autortiesībām ievērojami atšķiras un daudzu darbu statuss, raugoties no autortiesību viedokļa, joprojām ir neskaidrs; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES dalībvalstu vidū tiesību akti par autortiesībām ievērojami atšķiras un daudzu darbu statuss, raugoties no autortiesību viedokļa, joprojām ir neskaidrs;

| O. | tā kā ir jārīkojas nekavējoties, lai risinātu “digitālā tukšuma” problēmu attiecībā uz 20. un 21. gadsimta saturu, kur nepelnīti netiek izmantoti darbi ar augstu kultūras vērtību; tā kā jebkurā risinājumā attiecīgi jāņem vērā visu iesaistīto pušu intereses, |
| --- | --- |

O.

tā kā ir jārīkojas nekavējoties, lai risinātu “digitālā tukšuma” problēmu attiecībā uz 20. un 21. gadsimta saturu, kur nepelnīti netiek izmantoti darbi ar augstu kultūras vērtību; tā kā jebkurā risinājumā attiecīgi jāņem vērā visu iesaistīto pušu intereses,

| P. | tā kā gadījumos, kad, neskatoties uz dokumentētu un pamatīgu meklēšanu, nevar identificēt vienu vai vairākus autortiesību vai blakustiesību subjektus vai atrast to atrašanās vietu, jebkurš aizsargāts vai atklātībā nodots darbs būtu uzskatāms par nezināma autora darbu; |
| --- | --- |

P.

tā kā gadījumos, kad, neskatoties uz dokumentētu un pamatīgu meklēšanu, nevar identificēt vienu vai vairākus autortiesību vai blakustiesību subjektus vai atrast to atrašanās vietu, jebkurš aizsargāts vai atklātībā nodots darbs būtu uzskatāms par nezināma autora darbu;

| Q. | tā kā jāsniedz vairāk informācijas par gūtajiem rezultātiem darbā, ko patlaban veic Eiropas Digitālās bibliotēkas fonds; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jāsniedz vairāk informācijas par gūtajiem rezultātiem darbā, ko patlaban veic Eiropas Digitālās bibliotēkas fonds;

| R. | tā kā ir nepieciešama lielāka Eiropas Savienības pasākumu pārredzamība, |
| --- | --- |

R.

tā kā ir nepieciešama lielāka Eiropas Savienības pasākumu pārredzamība,

Europeana — nozīmīgs solis Eiropas kultūras mantojuma saglabāšanai un izplatīšanai

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas digitālās bibliotēkas, muzeja un arhīva atvēršanu un pilnveidi augstas kvalitātes saturam, ko dēvē par Europeana un ar ko saprot vienotu, tiešu un daudzvalodu piekļuves punktu Eiropas kultūras mantojumam; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas digitālās bibliotēkas, muzeja un arhīva atvēršanu un pilnveidi augstas kvalitātes saturam, ko dēvē par Europeana un ar ko saprot vienotu, tiešu un daudzvalodu piekļuves punktu Eiropas kultūras mantojumam;

| 2. | apgalvo, ka Europeana digitālās bibliotēkas uzdevumam vajadzētu būt Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībai, lai nākamās paaudzes varētu apvienot kolektīvo Eiropas atmiņu un lai varētu pasargāt trauslākus darbus no bojājumiem, kurus izraisa pastāvīga lietošana; |
| --- | --- |

2.

apgalvo, ka Europeana digitālās bibliotēkas uzdevumam vajadzētu būt Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībai, lai nākamās paaudzes varētu apvienot kolektīvo Eiropas atmiņu un lai varētu pasargāt trauslākus darbus no bojājumiem, kurus izraisa pastāvīga lietošana;

| 3. | uzsver, ka Eiropas digitālā bibliotēka, kura ir pieejama visiem no tālienes, ir kultūras demokratizācijas līdzeklis, un tāpēc ļoti plašai sabiedrības daļai būs iespējams piekļūt retiem vai seniem Eiropas mantojuma dokumentiem, kuriem, lai tos saglabātu, pieejamība ir sarežģīta; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas digitālā bibliotēka, kura ir pieejama visiem no tālienes, ir kultūras demokratizācijas līdzeklis, un tāpēc ļoti plašai sabiedrības daļai būs iespējams piekļūt retiem vai seniem Eiropas mantojuma dokumentiem, kuriem, lai tos saglabātu, pieejamība ir sarežģīta;

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi attīstīt Europeana par pilnībā funkcionējošu pakalpojumu ar daudzvalodu saskarni un semantiska tīmekļa iezīmēm, saglabājot pasaulē pieejamo darbu un datu augsto kvalitāti; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi attīstīt Europeana par pilnībā funkcionējošu pakalpojumu ar daudzvalodu saskarni un semantiska tīmekļa iezīmēm, saglabājot pasaulē pieejamo darbu un datu augsto kvalitāti;

Mērķi un uzdevumi

| 5. | prasa, lai līdz 2015. gadam Europeana dažādu digitalizētu vienību krājums tiktu palielināts vismaz līdz 15 miljoniem; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai līdz 2015. gadam Europeana dažādu digitalizētu vienību krājums tiktu palielināts vismaz līdz 15 miljoniem;

| 6. | pauž dziļu nožēlu par dalībvalstu nevienmērīgo ieguldījumu Europeana saturā un neatlaidīgi aicina ES dalībvalstis, kā arī citas kultūras iestādes, digitalizējot darbus, cieši sadarboties un uzturēt centienus attiecībā uz digitalizācijas plānu izstrādi visos iespējamos līmeņos, tādējādi izvairoties no centienu dubultošanās un paātrinot ar kultūru saistīta satura digitalizāciju, lai sasniegtu izvirzītos mērķus (10 miljoni dokumentu 2010. gadā); |
| --- | --- |

6.

pauž dziļu nožēlu par dalībvalstu nevienmērīgo ieguldījumu Europeana saturā un neatlaidīgi aicina ES dalībvalstis, kā arī citas kultūras iestādes, digitalizējot darbus, cieši sadarboties un uzturēt centienus attiecībā uz digitalizācijas plānu izstrādi visos iespējamos līmeņos, tādējādi izvairoties no centienu dubultošanās un paātrinot ar kultūru saistīta satura digitalizāciju, lai sasniegtu izvirzītos mērķus (10 miljoni dokumentu 2010. gadā);

| 7. | uzsver nepieciešamību pārdomāt to, kā mudināt kultūras iestādes pēc digitalizācijas plānu izveides noslēgt līgumus ar tiesību īpašniekiem par darbu pieejamību uz daudzteritoriāla pamata un kā, iesaistoties tiešsaistes grāmatu pārdevējiem, stiprināt konkurētspējīgas vides veidošanos, lai atvieglotu kultūras mantojuma izplatīšanu visā Eiropas teritorijā; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību pārdomāt to, kā mudināt kultūras iestādes pēc digitalizācijas plānu izveides noslēgt līgumus ar tiesību īpašniekiem par darbu pieejamību uz daudzteritoriāla pamata un kā, iesaistoties tiešsaistes grāmatu pārdevējiem, stiprināt konkurētspējīgas vides veidošanos, lai atvieglotu kultūras mantojuma izplatīšanu visā Eiropas teritorijā;

| 8. | atzīmē, ka Francija vien līdz šim ir nodrošinājusi 47 % no visām digitalizētajām vienībām Europeana vietnē un ka tāpēc ir jābūt ievērojami aktīvākiem, mudinot dalībvalstis darīt pieejamus to nacionālo bibliotēku un kultūras iestāžu ieguldījumus, tā, lai visiem ES iedzīvotājiem būtu neierobežota piekļuve savam kultūras mantojumam; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka Francija vien līdz šim ir nodrošinājusi 47 % no visām digitalizētajām vienībām Europeana vietnē un ka tāpēc ir jābūt ievērojami aktīvākiem, mudinot dalībvalstis darīt pieejamus to nacionālo bibliotēku un kultūras iestāžu ieguldījumus, tā, lai visiem ES iedzīvotājiem būtu neierobežota piekļuve savam kultūras mantojumam;

| 9. | mudina Komisiju piedalīties meklējumos, lai noteiktu veidus un līdzekļus, ar kuriem pievērst dalībvalstu uzmanību tam, ka Europeana lietotāji meklē svarīgākos valsts kolekcijās pieejamos darbus, taču neizmanto tam Europeana; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju piedalīties meklējumos, lai noteiktu veidus un līdzekļus, ar kuriem pievērst dalībvalstu uzmanību tam, ka Europeana lietotāji meklē svarīgākos valsts kolekcijās pieejamos darbus, taču neizmanto tam Europeana;

Ieguvumi

| 10. | uzsver digitalizācijas potenciālās ekonomiskās priekšrocības, jo kultūras mantojumam ciparu formātā ir svarīga ekonomiska ietekme, it īpaši nozarēs, kas saistītas ar kultūru, kā arī ar to tiek veicināta uz zināšanām balstīta ekonomika, vienlaikus paturot prātā to, ka kultūras darbi nav standarta ekonomikas preces un ka tie ir jāaizsargā no pārmērīgas komercializācijas; |
| --- | --- |

10.

uzsver digitalizācijas potenciālās ekonomiskās priekšrocības, jo kultūras mantojumam ciparu formātā ir svarīga ekonomiska ietekme, it īpaši nozarēs, kas saistītas ar kultūru, kā arī ar to tiek veicināta uz zināšanām balstīta ekonomika, vienlaikus paturot prātā to, ka kultūras darbi nav standarta ekonomikas preces un ka tie ir jāaizsargā no pārmērīgas komercializācijas;

| 11. | uzsver, ka Europeana jāpadara par vienu no galvenajiem atsauces punktiem izglītības un pētniecības mērķiem; uzskata, ka, saskaņoti integrējot Europeana izglītības sistēmās, varētu tuvināt ES jauniešus kultūras, literatūras un zinātnes mantojumam un saturam; tā varētu kļūt par konverģences jomu un dot ieguldījumu kultūru vienotībā ES; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka Europeana jāpadara par vienu no galvenajiem atsauces punktiem izglītības un pētniecības mērķiem; uzskata, ka, saskaņoti integrējot Europeana izglītības sistēmās, varētu tuvināt ES jauniešus kultūras, literatūras un zinātnes mantojumam un saturam; tā varētu kļūt par konverģences jomu un dot ieguldījumu kultūru vienotībā ES;

Ikviena piekļuves iespējas

| 12. | uzsver, ka galvenajam kritērijam portāla veidošanā vajadzētu būt, lai tas būtu lietotājdraudzīgs un jo īpaši lai meklējamais saturs būtu pārskatāms un viegli atrodams; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka galvenajam kritērijam portāla veidošanā vajadzētu būt, lai tas būtu lietotājdraudzīgs un jo īpaši lai meklējamais saturs būtu pārskatāms un viegli atrodams;

| 13. | uzsver, ka, paturot prātā ieguvumus, ko visiem ES iedzīvotājiem sniedz piekļuve Europeana vietnei, vajadzētu pēc iespējas drīz nodrošināt tās pieejamību visās oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, paturot prātā ieguvumus, ko visiem ES iedzīvotājiem sniedz piekļuve Europeana vietnei, vajadzētu pēc iespējas drīz nodrošināt tās pieejamību visās oficiālajās valodās;

| 14. | norāda, ka portālā jāņem vērā invalīdu vajadzības, nodrošinot viņiem pilnīgu piekļuvi Eiropas kolektīvajām zināšanām; tādēļ mudina izdevējus sagatavot vairāk darbu formātos, kas pieejami personām ar invaliditāti; ierosina Komisijai nodrošināt cilvēkiem ar invaliditāti pēc iespējas plašāka digitāla satura izstrādi īpašās digitālās versijās, piemēram, audio lasījumos; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka portālā jāņem vērā invalīdu vajadzības, nodrošinot viņiem pilnīgu piekļuvi Eiropas kolektīvajām zināšanām; tādēļ mudina izdevējus sagatavot vairāk darbu formātos, kas pieejami personām ar invaliditāti; ierosina Komisijai nodrošināt cilvēkiem ar invaliditāti pēc iespējas plašāka digitāla satura izstrādi īpašās digitālās versijās, piemēram, audio lasījumos;

| 15. | uzsver, cik liela nozīme ir iespējām vienlīdzīgi piekļūt Eiropas kultūras mantojumam, un tāpēc aicina dalībvalstis likvidēt visus ES iekšienē pastāvošos šķēršļus, kas apgrūtina piekļuvi dažām Europeana satura daļām; |
| --- | --- |

15.

uzsver, cik liela nozīme ir iespējām vienlīdzīgi piekļūt Eiropas kultūras mantojumam, un tāpēc aicina dalībvalstis likvidēt visus ES iekšienē pastāvošos šķēršļus, kas apgrūtina piekļuvi dažām Europeana satura daļām;

| 16. | uzsver, ka piekļuvei Europeana portālam un tajā ievietoto darbu apskatei, neizdarot to lejuplādēšanu, ir jābūt bez maksas privātām personām un sabiedriskām iestādēm; uzsver, ka vajadzētu būt iespējai prasīt samaksu par visu to Europeana ievietoto materiālu lejuplādēšanu un izdrukām, uz kuriem attiecas autortiesības, un ka šādām maksām vajadzētu būt pieņemamām no sociālā viedokļa; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka piekļuvei Europeana portālam un tajā ievietoto darbu apskatei, neizdarot to lejuplādēšanu, ir jābūt bez maksas privātām personām un sabiedriskām iestādēm; uzsver, ka vajadzētu būt iespējai prasīt samaksu par visu to Europeana ievietoto materiālu lejuplādēšanu un izdrukām, uz kuriem attiecas autortiesības, un ka šādām maksām vajadzētu būt pieņemamām no sociālā viedokļa;

| 17. | mudina Komisiju un dalībvalstis darīt visu nepieciešamo, lai izvairītos no plaisas zināšanās starp Eiropu un valstīm ārpus ES un nodrošinātu ES iedzīvotājiem neierobežotu piekļuvi savam kultūras mantojumam visā tā daudzveidībā, un turklāt sekmēt arī pārējo pasaules iedzīvotāju piekļuvi tam; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju un dalībvalstis darīt visu nepieciešamo, lai izvairītos no plaisas zināšanās starp Eiropu un valstīm ārpus ES un nodrošinātu ES iedzīvotājiem neierobežotu piekļuvi savam kultūras mantojumam visā tā daudzveidībā, un turklāt sekmēt arī pārējo pasaules iedzīvotāju piekļuvi tam;

| 18. | aicina Komisiju turpināt darbu, ko sākusi augsta līmeņa ekspertu grupa, jo šī grupa veicina kopīgu skatījumu uz Eiropas digitālajām bibliotēkām, kā arī atbalsta to galveno jautājumu praktiskus risinājumus, kas ietekmē kultūras materiāla pieejamību tiešsaistē; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju turpināt darbu, ko sākusi augsta līmeņa ekspertu grupa, jo šī grupa veicina kopīgu skatījumu uz Eiropas digitālajām bibliotēkām, kā arī atbalsta to galveno jautājumu praktiskus risinājumus, kas ietekmē kultūras materiāla pieejamību tiešsaistē;

| 19. | uzsver, ka saistībā ar Europeana būtu jāveic visas nepieciešamās tiešsaistes un ārpus tiešsaistes darbības, lai tā pati ar sevi iepazīstinātu Eiropas iedzīvotājus, jo īpaši tās personas, kuras ir iesaistītas kultūras darbībā privātajā un valsts sektorā un izglītības jomā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka saistībā ar Europeana būtu jāveic visas nepieciešamās tiešsaistes un ārpus tiešsaistes darbības, lai tā pati ar sevi iepazīstinātu Eiropas iedzīvotājus, jo īpaši tās personas, kuras ir iesaistītas kultūras darbībā privātajā un valsts sektorā un izglītības jomā;

Plašāks un labāks Europeana saturs

| 20. | mudina satura izstrādātājus palielināt Europeana satura, jo īpaši audio un video materiālu daudzveidību, pievēršot sevišķu uzmanību tādiem darbiem, kuru izteiksmes veids pieder mutvārdu kultūrai, un tādiem, kuri viegli var iet zudumā, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, jo īpaši autoru un izpildītāju tiesības; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda ir morālo tiesību ievērošanai, lai aizsargātu darba neaizskaramību un novērstu jebkādas iespējamās izmaiņas (cenzūru, darbu pārveidošanu u. c.); |
| --- | --- |

20.

mudina satura izstrādātājus palielināt Europeana satura, jo īpaši audio un video materiālu daudzveidību, pievēršot sevišķu uzmanību tādiem darbiem, kuru izteiksmes veids pieder mutvārdu kultūrai, un tādiem, kuri viegli var iet zudumā, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, jo īpaši autoru un izpildītāju tiesības; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda ir morālo tiesību ievērošanai, lai aizsargātu darba neaizskaramību un novērstu jebkādas iespējamās izmaiņas (cenzūru, darbu pārveidošanu u. c.);

| 21. | pauž viedokli, ka brīva un mākslinieciska izpausme ir pamatvērtība; uzskata, ka attiecībā uz kultūras iestādēm vai apkopotājiem nebūtu jāpiemēro pārbaude vai cenzūra saistībā ar Europeana sniegto Eiropas kultūras, literatūras un zinātnisko saturu; |
| --- | --- |

21.

pauž viedokli, ka brīva un mākslinieciska izpausme ir pamatvērtība; uzskata, ka attiecībā uz kultūras iestādēm vai apkopotājiem nebūtu jāpiemēro pārbaude vai cenzūra saistībā ar Europeana sniegto Eiropas kultūras, literatūras un zinātnisko saturu;

Sabiedriskā īpašuma saturs un piekļuve tam

| 22. | pauž pārliecību, ka analogās pasaules sabiedriskā īpašuma saturam būtu jāpaliek sabiedriskajam īpašumam arī pēc formāta nomaiņas digitālajā vidē; |
| --- | --- |

22.

pauž pārliecību, ka analogās pasaules sabiedriskā īpašuma saturam būtu jāpaliek sabiedriskajam īpašumam arī pēc formāta nomaiņas digitālajā vidē;

| 23. | atgādina, ka Eiropas digitalizācijas politikas galvenajam mērķim ir jābūt Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka šajā sakarībā ir jānodrošina, lai digitalizācijas pasākumiem nav ekskluzīvs statuss, kura dēļ digitalizācijas procesā varētu rasties “jaunas tiesības”, piemēram, pienākums maksāt par sabiedriskā īpašumā esošu darbu atkārtotu izmantošanu; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka Eiropas digitalizācijas politikas galvenajam mērķim ir jābūt Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka šajā sakarībā ir jānodrošina, lai digitalizācijas pasākumiem nav ekskluzīvs statuss, kura dēļ digitalizācijas procesā varētu rasties “jaunas tiesības”, piemēram, pienākums maksāt par sabiedriskā īpašumā esošu darbu atkārtotu izmantošanu;

| 24. | atgādina, ka Europeana vajadzētu gūt labumu no publiskās un privātās partnerības nolīgumiem, kuri noslēgti ar citām bibliotēkām, un ka minētās bibliotēkas ir jānodrošina ar jau digitalizēto datņu materializētām kopijām; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka Europeana vajadzētu gūt labumu no publiskās un privātās partnerības nolīgumiem, kuri noslēgti ar citām bibliotēkām, un ka minētās bibliotēkas ir jānodrošina ar jau digitalizēto datņu materializētām kopijām;

| 25. | uzsver, ka saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem digitalizēto sabiedriskā īpašuma darbu materializētajām kopijām jāpaliek publiskā sektora partneru iestāžu īpašumā, un, ja tas izrādītos neiespējami un ja dalībvalstu kultūras iestādes saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerību ir spiestas noslēgt nolīgumu, kurā ietvertas nacionālā mantojuma darbu digitalizācijas ekskluzivitātes klauzulas, tad pirms piekļuves Europeana portālam ir jāsaņem nodrošinājums, ka digitalizētās datnes kļūs par iestāžu īpašumu pēc minēto klauzulu termiņa beigām; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem digitalizēto sabiedriskā īpašuma darbu materializētajām kopijām jāpaliek publiskā sektora partneru iestāžu īpašumā, un, ja tas izrādītos neiespējami un ja dalībvalstu kultūras iestādes saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerību ir spiestas noslēgt nolīgumu, kurā ietvertas nacionālā mantojuma darbu digitalizācijas ekskluzivitātes klauzulas, tad pirms piekļuves Europeana portālam ir jāsaņem nodrošinājums, ka digitalizētās datnes kļūs par iestāžu īpašumu pēc minēto klauzulu termiņa beigām;

| 26. | uzsver, ka nedrīkst atkāpties no digitālajai bibliotēkai izvirzītā galvenā mērķa, proti, nodrošināt, ka zināšanu izplatīšanu internetā neuztic komerciālām privātfirmām, novēršot to, ka darbu digitalizācija izvēršas par Eiropas publiskā īpašuma atsavināšanu, un tādējādi nepieļaujot visas sabiedrības īpašuma privatizāciju; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka nedrīkst atkāpties no digitālajai bibliotēkai izvirzītā galvenā mērķa, proti, nodrošināt, ka zināšanu izplatīšanu internetā neuztic komerciālām privātfirmām, novēršot to, ka darbu digitalizācija izvēršas par Eiropas publiskā īpašuma atsavināšanu, un tādējādi nepieļaujot visas sabiedrības īpašuma privatizāciju;

| 27. | ierosina Komisijai prasīt, lai digitālā satura izstrādātāji sertificētu tīmekļa vietnes, uz kurām norādītas atsauces Europeana vietnē; |
| --- | --- |

27.

ierosina Komisijai prasīt, lai digitālā satura izstrādātāji sertificētu tīmekļa vietnes, uz kurām norādītas atsauces Europeana vietnē;

| 28. | aicina ES kultūras iestādes, kuras nodarbojas ar sabiedriskā īpašuma darbu satura digitalizāciju, padarīt to pieejamu, izmantojot Europeana, un neierobežot tā pieejamību savas valsts teritorijā; |
| --- | --- |

28.

aicina ES kultūras iestādes, kuras nodarbojas ar sabiedriskā īpašuma darbu satura digitalizāciju, padarīt to pieejamu, izmantojot Europeana, un neierobežot tā pieejamību savas valsts teritorijā;

Autortiesību jautājumi, tostarp nezināmu autoru darbi

| 29. | uzsver, ka jārod risinājumi, lai Europeana piedāvātu ar autortiesībām aizsargātus darbus, jo īpaši vairs neizdodamus darbus un nezināmu autoru darbus, izmantojot atsevišķu pieeju katrai nozarei, vienlaikus ievērojot tiesību aktus par intelektuālo īpašumu un rīkojoties tiesību subjektu likumīgajās interesēs; uzskata, ka jāveicina tāda veida risinājumi kā, piemēram, plašas kolektīvās licences vai cita kolektīvās pārvaldības prakse; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka jārod risinājumi, lai Europeana piedāvātu ar autortiesībām aizsargātus darbus, jo īpaši vairs neizdodamus darbus un nezināmu autoru darbus, izmantojot atsevišķu pieeju katrai nozarei, vienlaikus ievērojot tiesību aktus par intelektuālo īpašumu un rīkojoties tiesību subjektu likumīgajās interesēs; uzskata, ka jāveicina tāda veida risinājumi kā, piemēram, plašas kolektīvās licences vai cita kolektīvās pārvaldības prakse;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsākusi debates par tiesību aktiem autortiesību jomā, cenšoties panākt līdzsvaru starp autortiesību subjektu un patērētāju tiesībām pasaules mērogā savienotā sabiedrībā, ņemot vērā, ka strauji mainās jauno tehnoloģiju tiešsaistes realitāte un sociālā un kultūras prakse; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsākusi debates par tiesību aktiem autortiesību jomā, cenšoties panākt līdzsvaru starp autortiesību subjektu un patērētāju tiesībām pasaules mērogā savienotā sabiedrībā, ņemot vērā, ka strauji mainās jauno tehnoloģiju tiešsaistes realitāte un sociālā un kultūras prakse;

| 31. | mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar autortiesību aizsardzības turpmāko pilnveidi Eiropā pieņemt tiesību normas, kuras būtu pēc iespējas vienotas un visaptverošas un kuras būtu izstrādātas, lai pats digitalizācijas process neizraisītu “sui generis tiesību” rašanos; uzskata, ka šajās diskusijās jāapspriež jautājums, vai būtu jāievieš juridiski izņēmumi saistībā ar nezināmu autoru darbu digitalizāciju, ko veic sabiedriskās iestādes; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar autortiesību aizsardzības turpmāko pilnveidi Eiropā pieņemt tiesību normas, kuras būtu pēc iespējas vienotas un visaptverošas un kuras būtu izstrādātas, lai pats digitalizācijas process neizraisītu “sui generis tiesību” rašanos; uzskata, ka šajās diskusijās jāapspriež jautājums, vai būtu jāievieš juridiski izņēmumi saistībā ar nezināmu autoru darbu digitalizāciju, ko veic sabiedriskās iestādes;

| 32. | uzsver nezināmu autoru darbu nozīmi, proti, tādu ar autortiesībām aizsargātu darbu nozīmi, kuru tiesību subjekti nav zināmi un atrodami, neskatoties uz rūpīgu meklēšanu, kā arī nepieciešamību precīzi noteikt nezināmo autoru darbu skaitu un veidu ikvienā no jomām, lai izstrādātu piemērotus risinājumus; |
| --- | --- |

32.

uzsver nezināmu autoru darbu nozīmi, proti, tādu ar autortiesībām aizsargātu darbu nozīmi, kuru tiesību subjekti nav zināmi un atrodami, neskatoties uz rūpīgu meklēšanu, kā arī nepieciešamību precīzi noteikt nezināmo autoru darbu skaitu un veidu ikvienā no jomām, lai izstrādātu piemērotus risinājumus;

| 33. | aicina Komisiju sakarā ar tās 2009. gada 19. oktobra paziņojumu “Autortiesības uz zināšanām balstītā ekonomikā” iesniegt tāda tiesību akta priekšlikumu par nezināmu autoru darbu digitalizāciju, aizsardzību un izplatīšanu, kas novērstu pastāvošo juridisko nenoteiktību, ievērojot rūpīgas meklēšanas un tiesību subjektu atalgošanas nosacījumus; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju sakarā ar tās 2009. gada 19. oktobra paziņojumu “Autortiesības uz zināšanām balstītā ekonomikā” iesniegt tāda tiesību akta priekšlikumu par nezināmu autoru darbu digitalizāciju, aizsardzību un izplatīšanu, kas novērstu pastāvošo juridisko nenoteiktību, ievērojot rūpīgas meklēšanas un tiesību subjektu atalgošanas nosacījumus;

| 34. | atbalsta Komisijas centienus, strādājot ciešā sadarbībā ar visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, publicēto darbu digitalizācijai izveidot vienkāršu un rentablu sistēmu, kā iegūt tiesības uz publicēto darbu digitalizēšanu un padarīt tos pieejamus internetā; |
| --- | --- |

34.

atbalsta Komisijas centienus, strādājot ciešā sadarbībā ar visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, publicēto darbu digitalizācijai izveidot vienkāršu un rentablu sistēmu, kā iegūt tiesības uz publicēto darbu digitalizēšanu un padarīt tos pieejamus internetā;

| 35. | tādēļ atzinīgi vērtē un atbalsta iniciatīvas, piemēram, ARROW projektu (5), kurā sadarbojas tiesību subjekti un bibliotēku pārstāvji, jo īpaši tādēļ, ka viņi cenšas identificēt tiesību subjektus un viņu tiesības, kā arī noskaidrot tiesisko statusu nezināmu autoru darbiem vai arī vairs neizdodamiem darbiem; |
| --- | --- |

35.

tādēļ atzinīgi vērtē un atbalsta iniciatīvas, piemēram, ARROW projektu (5), kurā sadarbojas tiesību subjekti un bibliotēku pārstāvji, jo īpaši tādēļ, ka viņi cenšas identificēt tiesību subjektus un viņu tiesības, kā arī noskaidrot tiesisko statusu nezināmu autoru darbiem vai arī vairs neizdodamiem darbiem;

| 36. | aicina Eiropas Komisiju veidot Eiropas nezināmu autoru darbu datu bāzi, ar nezināmu autoru darbiem saprotot aizsargātus darbus, kuriem tiesību subjekti nav zināmi vai nav atrodami, neraugoties uz veikto dokumentēto pamatīgo meklēšanu, un kas dotu iespēju veikt informācijas apmaiņu par īpašumtiesībām un samazināt rūpīgas tiesību subjektu meklēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

36.

aicina Eiropas Komisiju veidot Eiropas nezināmu autoru darbu datu bāzi, ar nezināmu autoru darbiem saprotot aizsargātus darbus, kuriem tiesību subjekti nav zināmi vai nav atrodami, neraugoties uz veikto dokumentēto pamatīgo meklēšanu, un kas dotu iespēju veikt informācijas apmaiņu par īpašumtiesībām un samazināt rūpīgas tiesību subjektu meklēšanas izmaksas;

| 37. | atbalsta līdzsvarotu risinājumu visas Eiropas mērogā nezināmu autoru darbu digitalizēšanai un izplatīšanai, sākot no skaidras definēšanas, ieviešot kopējus standartus (tostarp pienācīgas rūpības standartu, meklējot darbu autorus), kā arī risinot jautājumu par potenciālu autortiesību pārkāpšanu, kad nezināmu autoru darbi tiek izmantoti; |
| --- | --- |

37.

atbalsta līdzsvarotu risinājumu visas Eiropas mērogā nezināmu autoru darbu digitalizēšanai un izplatīšanai, sākot no skaidras definēšanas, ieviešot kopējus standartus (tostarp pienācīgas rūpības standartu, meklējot darbu autorus), kā arī risinot jautājumu par potenciālu autortiesību pārkāpšanu, kad nezināmu autoru darbi tiek izmantoti;

| 38. | uzsver, ka ir nepieciešams rast risinājumu tiem ar privāto dzīvi saistītiem dokumentiem (vēstulēm, piezīmēm, fotouzņēmumiem, filmām), kuri tiek glabāti kultūras iestāžu kolekcijās, bet nekad nav publicēti, un ar kuriem sabiedrība nav iepazīstināta, un kuri rada ar privātās dzīves aizsardzību un personiskajām tiesībām saistītas problēmas; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir nepieciešams rast risinājumu tiem ar privāto dzīvi saistītiem dokumentiem (vēstulēm, piezīmēm, fotouzņēmumiem, filmām), kuri tiek glabāti kultūras iestāžu kolekcijās, bet nekad nav publicēti, un ar kuriem sabiedrība nav iepazīstināta, un kuri rada ar privātās dzīves aizsardzību un personiskajām tiesībām saistītas problēmas;

Tehnoloģijas

| 39. | norāda, ka ir jāizstrādā tehnoloģijas, lai nodrošinātu ilgtermiņa un ilgtspējīgu digitālo saglabāšanu, satura piekļuves sistēmu savstarpējo izmantojamību, daudzvalodu navigāciju un satura pieejamību, kā arī vienotu standartu sistēmu; atzinīgi vērtē to, ka Europeana kolekcijas veidošanā tiek turpināta atklātās pirmkoda programmatūras izmantošana; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka ir jāizstrādā tehnoloģijas, lai nodrošinātu ilgtermiņa un ilgtspējīgu digitālo saglabāšanu, satura piekļuves sistēmu savstarpējo izmantojamību, daudzvalodu navigāciju un satura pieejamību, kā arī vienotu standartu sistēmu; atzinīgi vērtē to, ka Europeana kolekcijas veidošanā tiek turpināta atklātās pirmkoda programmatūras izmantošana;

| 40. | iesaka Komisijai nodrošināt, lai tiktu saglabāti to digitalizēto materiālu dublējumi, ko iesniegušas valstu iestādes vai privātie partneri, un lai tie tiktu glabāti šo iestāžu vai partneru datorsistēmās; |
| --- | --- |

40.

iesaka Komisijai nodrošināt, lai tiktu saglabāti to digitalizēto materiālu dublējumi, ko iesniegušas valstu iestādes vai privātie partneri, un lai tie tiktu glabāti šo iestāžu vai partneru datorsistēmās;

| 41. | ierosina Komisijai un partneriestādēm privātajā sektorā rast IT risinājumus, piemēram, tikai lasīšanas un pretkopēšanas aizsardzības formātus Europeana vietnē pieejamajam digitalizētajam materiālam, uz kuru attiecas autortiesības, kā arī to, ka datnes noformējuma lapā iekļauta saikne uz satura veidotāja tīmekļa vietni, kur dokumentu var lejupielādēt saskaņā ar pakalpojuma sniedzēja izvirzītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

41.

ierosina Komisijai un partneriestādēm privātajā sektorā rast IT risinājumus, piemēram, tikai lasīšanas un pretkopēšanas aizsardzības formātus Europeana vietnē pieejamajam digitalizētajam materiālam, uz kuru attiecas autortiesības, kā arī to, ka datnes noformējuma lapā iekļauta saikne uz satura veidotāja tīmekļa vietni, kur dokumentu var lejupielādēt saskaņā ar pakalpojuma sniedzēja izvirzītajiem nosacījumiem;

| 42. | ierosina Komisijai, lai tā neatlaidīgi prasītu standartizētu elektronisko formātu digitalizētiem darbiem, tādējādi nodrošinot, ka digitalizētie dokumenti ir saderīgi ar tiešsaistes saskarni un datubāzi; |
| --- | --- |

42.

ierosina Komisijai, lai tā neatlaidīgi prasītu standartizētu elektronisko formātu digitalizētiem darbiem, tādējādi nodrošinot, ka digitalizētie dokumenti ir saderīgi ar tiešsaistes saskarni un datubāzi;

| 43. | aicina augsta līmeņa ekspertu grupu izpētīt iespēju izmantot Web 2.0 lietojumu atsevišķas tiešsaistes vietas izveidē; |
| --- | --- |

43.

aicina augsta līmeņa ekspertu grupu izpētīt iespēju izmantot Web 2.0 lietojumu atsevišķas tiešsaistes vietas izveidē;

Finansēšanas un pārvaldības jautājumi

| 44. | uzsver, ka ilgtspējīga finansēšanas un pārvaldības modeļa izveide ir svarīga Europeana ilgtermiņa pastāvēšanai un ka šāda pārvaldības modeļa izveides procesā būtiska nozīme ir tiešajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ilgtspējīga finansēšanas un pārvaldības modeļa izveide ir svarīga Europeana ilgtermiņa pastāvēšanai un ka šāda pārvaldības modeļa izveides procesā būtiska nozīme ir tiešajām ieinteresētajām personām;

Sponsorēšana un publiskā un privātā sektora partnerība

| 45. | uzsver, ka problēmu risināšanai saistībā ar digitalizācijas augstajām izmaksām un ierobežoto laiku jāizstrādā jaunas finansēšanas metodes, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerība, ar nosacījumu, ka tiek ievērota atbilstība intelektuālā īpašuma un konkurences noteikumiem, vienlaikus veicinot piekļuvi darbiem, izmantojot kultūras iestādes, un nodrošinot, ka digitalizētās datnes būs brīvi pieejamas bibliotēkām bez laika ierobežojumiem; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka problēmu risināšanai saistībā ar digitalizācijas augstajām izmaksām un ierobežoto laiku jāizstrādā jaunas finansēšanas metodes, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerība, ar nosacījumu, ka tiek ievērota atbilstība intelektuālā īpašuma un konkurences noteikumiem, vienlaikus veicinot piekļuvi darbiem, izmantojot kultūras iestādes, un nodrošinot, ka digitalizētās datnes būs brīvi pieejamas bibliotēkām bez laika ierobežojumiem;

| 46. | uzsver, ka ir svarīgi Eiropas līmenī saskaņot pieeju noteikumiem, kuri attiecas uz publiskā un privātā sektora partnerību, un ka ir nepieciešams padziļināti kopā ar privātajiem partneriem izskatīt partnerības līgumus digitalizācijas plānu sakarībā, īpaši ekskluzīvo tiesību klauzulu darbības ilgumu, bibliotēku pašu izmantoto digitālo datņu indeksāciju un referencēšanu ar meklētājprogrammu palīdzību, pakalpojuma nepārtrauktību, šādu līgumu atklātību un digitalizācijas kvalitāti; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ir svarīgi Eiropas līmenī saskaņot pieeju noteikumiem, kuri attiecas uz publiskā un privātā sektora partnerību, un ka ir nepieciešams padziļināti kopā ar privātajiem partneriem izskatīt partnerības līgumus digitalizācijas plānu sakarībā, īpaši ekskluzīvo tiesību klauzulu darbības ilgumu, bibliotēku pašu izmantoto digitālo datņu indeksāciju un referencēšanu ar meklētājprogrammu palīdzību, pakalpojuma nepārtrauktību, šādu līgumu atklātību un digitalizācijas kvalitāti;

| 47. | norāda, ka nacionālo bibliotēku darbu digitalizācija ir nodokļu maksātāju finansiālais ieguldījums, viņiem maksājot nodokļus; tāpēc uzsver, ka ar publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem ir jāsekmē, lai tā darba, kuru digitalizējusi partnerības privātā puse pēc bibliotēkas pieprasījuma, digitalizētā kopija būtu atrodama ar visām meklētājprogrammām bibliotēkas tīmekļa vietnē, nevis tikai partneru privātās sabiedrības tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka nacionālo bibliotēku darbu digitalizācija ir nodokļu maksātāju finansiālais ieguldījums, viņiem maksājot nodokļus; tāpēc uzsver, ka ar publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem ir jāsekmē, lai tā darba, kuru digitalizējusi partnerības privātā puse pēc bibliotēkas pieprasījuma, digitalizētā kopija būtu atrodama ar visām meklētājprogrammām bibliotēkas tīmekļa vietnē, nevis tikai partneru privātās sabiedrības tīmekļa vietnē;

| 48. | atgādina, ka privātā sektora partneru iesaistīšana digitalizācijas procesā nedrīkst novest pie privāto monopolu rašanās, ar ko varētu apdraudēt kultūras daudzveidību un plurālismu, un ka privāto sabiedrību iesaistīšanas priekšnoteikums ir atbilstība konkurences noteikumiem; |
| --- | --- |

48.

atgādina, ka privātā sektora partneru iesaistīšana digitalizācijas procesā nedrīkst novest pie privāto monopolu rašanās, ar ko varētu apdraudēt kultūras daudzveidību un plurālismu, un ka privāto sabiedrību iesaistīšanas priekšnoteikums ir atbilstība konkurences noteikumiem;

| 49. | uzsver, ka sponsorēšana ir interesanta alternatīva Europeana, ciktāl tā piedāvā iespēju finansēt ne tikai digitalizācijas pasākumus, bet arī autortiesību maksājumu pārvaldību attiecībā uz vairs neizdodamiem darbiem, nezināmu autoru un autortiesību aizsargātiem darbiem, kā arī to ievietošanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka sponsorēšana ir interesanta alternatīva Europeana, ciktāl tā piedāvā iespēju finansēt ne tikai digitalizācijas pasākumus, bet arī autortiesību maksājumu pārvaldību attiecībā uz vairs neizdodamiem darbiem, nezināmu autoru un autortiesību aizsargātiem darbiem, kā arī to ievietošanu tiešsaistē;

ES un valsts finansiāls atbalsts

| 50. | uzsver, ka nozīmīgai finansējuma daļai jānāk no publiskā sektora ieguldījuma, piemēram, no ES, dalībvalstīm un kultūras organizācijām, un ierosina uzlūkot Europeana digitalizācijas procesu par Lisabonas stratēģijas daļu un nākamajā daudzgadu finanšu shēmā tai izveidot atsevišķu budžeta pozīciju; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka nozīmīgai finansējuma daļai jānāk no publiskā sektora ieguldījuma, piemēram, no ES, dalībvalstīm un kultūras organizācijām, un ierosina uzlūkot Europeana digitalizācijas procesu par Lisabonas stratēģijas daļu un nākamajā daudzgadu finanšu shēmā tai izveidot atsevišķu budžeta pozīciju;

| 51. | uzsver, ka tikai atsevišķa budžeta pozīcija var radīt apstākļus, lai nodrošinātu pieejamā finansējuma izlietošanu pārskatāmi, rentabli un atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka tikai atsevišķa budžeta pozīcija var radīt apstākļus, lai nodrošinātu pieejamā finansējuma izlietošanu pārskatāmi, rentabli un atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem;

| 52. | atzīmē, ka līdz šim saskaņā ar eContentplus programmu Europeana piešķirti tikai EUR 6,2 miljoni laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam; |
| --- | --- |

52.

atzīmē, ka līdz šim saskaņā ar eContentplus programmu Europeana piešķirti tikai EUR 6,2 miljoni laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam;

| 53. | prasa, lai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā tiktu nodrošināts vairāk reižu lielāks finansējums Europeana nekā līdz šim pieejamais; |
| --- | --- |

53.

prasa, lai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā tiktu nodrošināts vairāk reižu lielāks finansējums Europeana nekā līdz šim pieejamais;

| 54. | uzsver, ka jānovērš juridiskie šķēršļi ES līmenī, lai sniegtu bibliotēkām iespēju pieteikties Eiropas finansējumam digitalizācijas darbību veikšanai; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka jānovērš juridiskie šķēršļi ES līmenī, lai sniegtu bibliotēkām iespēju pieteikties Eiropas finansējumam digitalizācijas darbību veikšanai;

| 55. | aicina dalībvalstis un Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par izdevumiem saistībā ar Europeana un par sasniegtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis un Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par izdevumiem saistībā ar Europeana un par sasniegtajiem rezultātiem;

| 56. | ierosina Parlamentam sadarbībā ar Komisiju pēc iespējas drīz 2011. gadā veikt Europeana finansēšanas pasākumu pārskatīšanu, lai projektam 2013. gadā un turpmāk atrastu ilgtspējīgu finansēšanas modeli; ierosina, ka pāreja uz publiskā un privātā finansējuma struktūru varētu maksimāli palielināt vietnes iespējas; |
| --- | --- |

56.

ierosina Parlamentam sadarbībā ar Komisiju pēc iespējas drīz 2011. gadā veikt Europeana finansēšanas pasākumu pārskatīšanu, lai projektam 2013. gadā un turpmāk atrastu ilgtspējīgu finansēšanas modeli; ierosina, ka pāreja uz publiskā un privātā finansējuma struktūru varētu maksimāli palielināt vietnes iespējas;

Informētības un izpratnes veicināšana

| 57. | ierosina organizēt līdzekļu vākšanas un reklāmas kampaņu “Pievienojies Europeana”, lai palielinātu informētību par šo tematu un tā steidzamību, un iesaka daļu no Europeana paredzētajiem resursiem novirzīt reklāmai pēc iespējas plašākā sabiedrībā, popularizējot šo bibliotēku, kurā ir iespējami liela visu informācijas nesēju veidu daudzveidība (teksti, audio, video); |
| --- | --- |

57.

ierosina organizēt līdzekļu vākšanas un reklāmas kampaņu “Pievienojies Europeana”, lai palielinātu informētību par šo tematu un tā steidzamību, un iesaka daļu no Europeana paredzētajiem resursiem novirzīt reklāmai pēc iespējas plašākā sabiedrībā, popularizējot šo bibliotēku, kurā ir iespējami liela visu informācijas nesēju veidu daudzveidība (teksti, audio, video);

| 58. | ierosina kampaņu “Pievienojies Europeana” rīkot radoši; tās īstenošanā, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību un sponsorējumus, par mērķauditoriju būtu jāizvēlas galvenokārt jaunieši, piemēram, starptautiskos sporta pasākumos vai saistībā ar mākslas izstādēm un konkursiem kultūras jomā; |
| --- | --- |

58.

ierosina kampaņu “Pievienojies Europeana” rīkot radoši; tās īstenošanā, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību un sponsorējumus, par mērķauditoriju būtu jāizvēlas galvenokārt jaunieši, piemēram, starptautiskos sporta pasākumos vai saistībā ar mākslas izstādēm un konkursiem kultūras jomā;

| 59. | aicina Komisiju sākt plašsaziņas līdzekļu un tiešsaistes kampaņu Europeana vietnes popularizēšanai, virzot Eiropas Savienības serveru plūsmu uz Europeana avotiem kā galveno vietu, lai piekļūtu datiem digitālā formātā, un rosinot dalībvalstis un kultūras iestādes veidot vietnes saturu; vienlaikus prasa rīkot īpašu plašsaziņas līdzekļu kampaņu, kas paredzēta skolēniem, studentiem un skolotājiem visos izglītības līmeņos, galveno vērību pievēršot Europeana digitālo resursu izmantošanai izglītojošiem mērķiem; |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju sākt plašsaziņas līdzekļu un tiešsaistes kampaņu Europeana vietnes popularizēšanai, virzot Eiropas Savienības serveru plūsmu uz Europeana avotiem kā galveno vietu, lai piekļūtu datiem digitālā formātā, un rosinot dalībvalstis un kultūras iestādes veidot vietnes saturu; vienlaikus prasa rīkot īpašu plašsaziņas līdzekļu kampaņu, kas paredzēta skolēniem, studentiem un skolotājiem visos izglītības līmeņos, galveno vērību pievēršot Europeana digitālo resursu izmantošanai izglītojošiem mērķiem;

| 60. | uzskata, ka šāda kampaņa ir līdzīga tai rīcībai, kas jau atzīta par nepieciešamu, lai novērstu digitālo plaisu, kura joprojām pastāv Eiropas teritorijā, tādējādi nodrošinot, ka ikviens var piekļūt Europeana un citam tiešsaistes saturam un informācijai un ka neatkarīgi no dzīves vietas ikviens no tā gūst potenciālas priekšrocības; ierosina, lai šāda kampaņa un jo īpaši Europeana iespējamā izmantošana skolās pamatotos uz izpratni, ka piekļuve plašākam saturam un informācijai tiešsaistē nav pašmērķis un ka tāpēc tā jāpapildina ar iniciatīvām, kuras veicinātu tiešsaistes satura un informācijas kritisku analīzi; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka šāda kampaņa ir līdzīga tai rīcībai, kas jau atzīta par nepieciešamu, lai novērstu digitālo plaisu, kura joprojām pastāv Eiropas teritorijā, tādējādi nodrošinot, ka ikviens var piekļūt Europeana un citam tiešsaistes saturam un informācijai un ka neatkarīgi no dzīves vietas ikviens no tā gūst potenciālas priekšrocības; ierosina, lai šāda kampaņa un jo īpaši Europeana iespējamā izmantošana skolās pamatotos uz izpratni, ka piekļuve plašākam saturam un informācijai tiešsaistē nav pašmērķis un ka tāpēc tā jāpapildina ar iniciatīvām, kuras veicinātu tiešsaistes satura un informācijas kritisku analīzi;

| 61. | aicina Komisiju nodrošināt, lai informācijas kampaņas un līdzīgi izpratnes veidošanas pasākumi par Europeana tiktu īstenoti ar dalībvalstu attiecīgo partnerorganizāciju starpniecību; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju nodrošināt, lai informācijas kampaņas un līdzīgi izpratnes veidošanas pasākumi par Europeana tiktu īstenoti ar dalībvalstu attiecīgo partnerorganizāciju starpniecību;

Pārvaldība

| 62. | atzinīgi vērtē Eiropas Digitālās bibliotēkas fonda devumu, veicinot oficiālus nolīgumus starp muzejiem, arhīviem, audiovizuālajiem arhīviem un bibliotēkām par sadarbību piegādes jomā un apvienotā portāla Europeana ilgtspējību; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē Eiropas Digitālās bibliotēkas fonda devumu, veicinot oficiālus nolīgumus starp muzejiem, arhīviem, audiovizuālajiem arhīviem un bibliotēkām par sadarbību piegādes jomā un apvienotā portāla Europeana ilgtspējību;

| 63. | uzskata, ka kultūras iestādēm joprojām jāparedz būtiska loma Europeana projekta pārvaldības modelī, un tai vajadzētu būt pēc iespējas demokrātiskai, kā arī aicina tās sadarboties, lai novērstu digitalizētu darbu dubultošanos un racionāli izmantotu resursus; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka kultūras iestādēm joprojām jāparedz būtiska loma Europeana projekta pārvaldības modelī, un tai vajadzētu būt pēc iespējas demokrātiskai, kā arī aicina tās sadarboties, lai novērstu digitalizētu darbu dubultošanos un racionāli izmantotu resursus;

| 64. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot projekta vadību un nodrošināt, ka valsts līmenī tiek iecelta kompetentā iestāde digitalizācijas procesa vadībai un uzraudzībai, kā arī popularizēt Europeana projektu bibliotēkās un kultūras materiāla veidotāju vidū un savākt jau sagatavotu digitālo materiālu tieši no izstrādātājiem, pārvēršot to vienotā standartizētā digitālā formātā, lai jauno saturu varētu tūlīt pievienot Europeana datubāzei; uzskata, ka ilgtermiņā ir jāapsver iespēja piešķirt prioritāti tā digitālā materiāla apkopošanai, kurš jau ir sagatavots kā tādu projektu daļa, ko līdzfinansē ar Eiropas Savienības līdzekļiem, un šā materiāla pievienošanai Europeana digitālajai bibliotēkai; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot projekta vadību un nodrošināt, ka valsts līmenī tiek iecelta kompetentā iestāde digitalizācijas procesa vadībai un uzraudzībai, kā arī popularizēt Europeana projektu bibliotēkās un kultūras materiāla veidotāju vidū un savākt jau sagatavotu digitālo materiālu tieši no izstrādātājiem, pārvēršot to vienotā standartizētā digitālā formātā, lai jauno saturu varētu tūlīt pievienot Europeana datubāzei; uzskata, ka ilgtermiņā ir jāapsver iespēja piešķirt prioritāti tā digitālā materiāla apkopošanai, kurš jau ir sagatavots kā tādu projektu daļa, ko līdzfinansē ar Eiropas Savienības līdzekļiem, un šā materiāla pievienošanai Europeana digitālajai bibliotēkai;

| 65. | ierosina nākt klajā ar paziņojumu par atklātu konkursu, lai pēc iespējas efektīvāk koordinētu Europeana administrēšanu, nosakot skaidrus, reālistiskus mērķus un vajadzības gadījumā atkārtoti novērtējot darbību; |
| --- | --- |

65.

ierosina nākt klajā ar paziņojumu par atklātu konkursu, lai pēc iespējas efektīvāk koordinētu Europeana administrēšanu, nosakot skaidrus, reālistiskus mērķus un vajadzības gadījumā atkārtoti novērtējot darbību;

| 66. | ierosina, lai Komisija izzinātu iespējas izveidot Eiropas struktūru, kas koordinētu valstu iestāžu līdzdalību digitalizācijas procesa uzraudzībā, jautājumus par autortiesību maksājumiem autoriem un citus ar Europeana projektu saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

66.

ierosina, lai Komisija izzinātu iespējas izveidot Eiropas struktūru, kas koordinētu valstu iestāžu līdzdalību digitalizācijas procesa uzraudzībā, jautājumus par autortiesību maksājumiem autoriem un citus ar Europeana projektu saistītus jautājumus;

*

* *

| 67. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

67.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 319, 13.12.2008., 18. lpp.

(2)  OV C 219 E, 28.8.2008., 296. lpp.

(3)  OV L 236, 31.8.2006., 28. lpp.

(4)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

(5)  Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/25

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsDzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšana

P7_TA(2010)0130

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (2009/2202(INI))

2011/C 81 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 23. janvāra paziņojumu par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā (COM(2006)0013),

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā (1),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam (2),

ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (3),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu, kurā paredzēts, ka, nosakot un īstenojot ES lauksaimniecības, zivsaimniecības, transporta, iekšējā tirgus, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības un kosmosa politiku, Savienība un tās dalībvalstis, apzinoties, ka dzīvnieki ir jutīgas būtnes, velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku labturības prasībām, tajā pašā laikā ievēro dalībvalstu tiesību aktus, administratīvos noteikumus un tradīcijas, it īpaši saistībā ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālās kultūras mantojumu,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu “Dzīvnieku labturības marķējuma varianti un dzīvnieku aizsardzības un labturības references centru Eiropas tīkla izveide” (COM(2009)0584),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (COM(2009)0591),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0053/2010),

| A. | tā kā dzīvnieku veselības standarti ir ārkārtīgi būtiski Eiropas lopkopības pārvaldībā, jo pieaug to nozīme lauku saimniecību konkurētspējas uzlabošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzīvnieku veselības standarti ir ārkārtīgi būtiski Eiropas lopkopības pārvaldībā, jo pieaug to nozīme lauku saimniecību konkurētspējas uzlabošanā;

| B. | tā kā, saskaņojot lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzības regulējumu Eiropas Savienībā, tādā pašā nolūkā ir arī jāsaskaņo noteikumi par importu, lai nenostādītu Eiropas ražotājus Eiropas tirgū neizdevīgākā stāvoklī; |
| --- | --- |

B.

tā kā, saskaņojot lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzības regulējumu Eiropas Savienībā, tādā pašā nolūkā ir arī jāsaskaņo noteikumi par importu, lai nenostādītu Eiropas ražotājus Eiropas tirgū neizdevīgākā stāvoklī;

| C. | tā kā jebkuram dzīvnieku aizsardzības un dzīvnieku labturības nodrošināšanas pasākumam ir jābalstās uz principu, ka dzīvnieki ir jutīgas būtnes, kuru īpašās vajadzības ir jāņem vērā, un tā kā dzīvnieku labturība 21. gadsimtā ir mūsu cilvēcības izpausmes veids un pārbaudījums Eiropas civilizācijai un kultūrai; |
| --- | --- |

C.

tā kā jebkuram dzīvnieku aizsardzības un dzīvnieku labturības nodrošināšanas pasākumam ir jābalstās uz principu, ka dzīvnieki ir jutīgas būtnes, kuru īpašās vajadzības ir jāņem vērā, un tā kā dzīvnieku labturība 21. gadsimtā ir mūsu cilvēcības izpausmes veids un pārbaudījums Eiropas civilizācijai un kultūrai;

| D. | tā kā dzīvnieku labturības stratēģijas mērķim ir jābūt nodrošināt, ka tiek pienācīgi ņemts vērā dzīvnieku labturības radītais izmaksu pieaugums, un tā kā visaptveroša dzīvnieku labturības politika spēj nodrošināt vien daļējus panākumus, ja nenotiks Eiropas un pasaules mēroga dialogs un netiks aktīvi īstenota izpratnes uzlabošanas politika un sniegta informācija Eiropā un ārpus tās par augstu standartu priekšrocībām dzīvnieku labturības jomā, proti, ja Eiropas Savienība šo politiku attīstīs vienpusēji; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzīvnieku labturības stratēģijas mērķim ir jābūt nodrošināt, ka tiek pienācīgi ņemts vērā dzīvnieku labturības radītais izmaksu pieaugums, un tā kā visaptveroša dzīvnieku labturības politika spēj nodrošināt vien daļējus panākumus, ja nenotiks Eiropas un pasaules mēroga dialogs un netiks aktīvi īstenota izpratnes uzlabošanas politika un sniegta informācija Eiropā un ārpus tās par augstu standartu priekšrocībām dzīvnieku labturības jomā, proti, ja Eiropas Savienība šo politiku attīstīs vienpusēji;

| E. | tā kā, lai turpinātu uzlabot dzīvnieku aizsardzību Kopienā, ir jāpastiprina pasākumi pētniecības jomā un dzīvnieku aizsardzības aspekts jāiekļauj visos attiecīgajos ietekmes novērtējumos, kā arī jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā visas interešu grupas; tā kā spēkā esošo noteikumu pārredzamība, pieņemamība, vienota piemērošana un to ievērošanas uzraudzība visos līmeņos ir priekšnosacījumi veiksmīgas dzīvnieku aizsardzības stratēģijas īstenošanai Eiropā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai turpinātu uzlabot dzīvnieku aizsardzību Kopienā, ir jāpastiprina pasākumi pētniecības jomā un dzīvnieku aizsardzības aspekts jāiekļauj visos attiecīgajos ietekmes novērtējumos, kā arī jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā visas interešu grupas; tā kā spēkā esošo noteikumu pārredzamība, pieņemamība, vienota piemērošana un to ievērošanas uzraudzība visos līmeņos ir priekšnosacījumi veiksmīgas dzīvnieku aizsardzības stratēģijas īstenošanai Eiropā;

| F. | tā kā Eiropa pēdējos gados ir īstenojusi daudzus tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā un sasniegusi vienu no pasaulē augstākajiem dzīvnieku labturības līmeņiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropa pēdējos gados ir īstenojusi daudzus tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā un sasniegusi vienu no pasaulē augstākajiem dzīvnieku labturības līmeņiem;

| G. | tā kā Parlaments 2006. gada rezolūcijā lūdza Komisiju sniegt ziņojumu par dzīvnieku labturības politikas attīstību, pirms tā iepazīstina ar nākamo rīcības plānu, un iekļaut dzīvnieku labturības aspektu Komisijas starptautisko sarunu darba kārtības jautājumos; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments 2006. gada rezolūcijā lūdza Komisiju sniegt ziņojumu par dzīvnieku labturības politikas attīstību, pirms tā iepazīstina ar nākamo rīcības plānu, un iekļaut dzīvnieku labturības aspektu Komisijas starptautisko sarunu darba kārtības jautājumos;

| H. | tā kā 2006. gadā Parlaments uzsvēra, ka ir jāsniedz pilsoņiem vairāk informācijas par dzīvnieku labturību un pasākumiem, kurus ES ražotāji īstenojuši nolūkā ievērot šos noteikumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2006. gadā Parlaments uzsvēra, ka ir jāsniedz pilsoņiem vairāk informācijas par dzīvnieku labturību un pasākumiem, kurus ES ražotāji īstenojuši nolūkā ievērot šos noteikumus;

| I. | tā kā nedrīkst noniecināt dzīvnieku labturības nozīmi, jo tā Eiropas Savienībai var sniegt salīdzinošas priekšrocības, tomēr tikai tādā gadījumā, ja ES nodrošinās, ka atvērta tirgus apstākļos visi no trešām valstīm importētie dzīvnieki un gaļa atbilst vienādām labturības prasībām, kas tiek piemērotas Savienībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā nedrīkst noniecināt dzīvnieku labturības nozīmi, jo tā Eiropas Savienībai var sniegt salīdzinošas priekšrocības, tomēr tikai tādā gadījumā, ja ES nodrošinās, ka atvērta tirgus apstākļos visi no trešām valstīm importētie dzīvnieki un gaļa atbilst vienādām labturības prasībām, kas tiek piemērotas Savienībā;

| J. | tā kā, vērtējot un pārskatot Kopienas Rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.-2010. gadā, Eiropas Savienībai ir jāapņemas nodrošināt dzīvnieku labturības standartu atzīšanu nākamā PTO nolīguma lauksaimniecības sadaļā pirms vispārēja nolīguma galīgās noslēgšanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā, vērtējot un pārskatot Kopienas Rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.-2010. gadā, Eiropas Savienībai ir jāapņemas nodrošināt dzīvnieku labturības standartu atzīšanu nākamā PTO nolīguma lauksaimniecības sadaļā pirms vispārēja nolīguma galīgās noslēgšanas;

| K. | tā kā pastāv saikne starp dzīvnieku labturību, dzīvnieku veselību un produktu drošību un tā kā augsts dzīvnieku labturības līmenis, kas attiecas uz visu produkta iegūšanas ciklu, sākot ar dzīvnieka audzēšanu un beidzot ar nokaušanu, var uzlabot produktu drošību un kvalitāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā pastāv saikne starp dzīvnieku labturību, dzīvnieku veselību un produktu drošību un tā kā augsts dzīvnieku labturības līmenis, kas attiecas uz visu produkta iegūšanas ciklu, sākot ar dzīvnieka audzēšanu un beidzot ar nokaušanu, var uzlabot produktu drošību un kvalitāti;

| L. | tā kā atsevišķa patērētāju kategorija produktus, kas atbilst augstākiem dzīvnieku labturības standartiem, ir gatavi pirkt par augstākām cenām, tomēr vairums patērētāju joprojām izvēlas produktus, kas maksā mazāk; |
| --- | --- |

L.

tā kā atsevišķa patērētāju kategorija produktus, kas atbilst augstākiem dzīvnieku labturības standartiem, ir gatavi pirkt par augstākām cenām, tomēr vairums patērētāju joprojām izvēlas produktus, kas maksā mazāk;

| M. | tā kā iepriekš minētajā 2006. gada rezolūcijā Eiropas Parlaments uzstāja, ka pieņemtie noteikumi, standarti un rādītāji būtu jābalsta uz jaunāko tehnoloģiju un zinātniskajām atziņām, un uzsvēra, ka ir jāņem vērā arī ekonomiskie aspekti, jo tieši augsts dzīvnieku labturības standarts ietver arī saimnieciskās darbības, finansiālas un administratīvas izmaksas ES lauksaimniekiem; tā kā savstarpīguma principa neievērošana apdraud taisnīgu konkurenci attiecībā uz trešo valstu ražotājiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā iepriekš minētajā 2006. gada rezolūcijā Eiropas Parlaments uzstāja, ka pieņemtie noteikumi, standarti un rādītāji būtu jābalsta uz jaunāko tehnoloģiju un zinātniskajām atziņām, un uzsvēra, ka ir jāņem vērā arī ekonomiskie aspekti, jo tieši augsts dzīvnieku labturības standarts ietver arī saimnieciskās darbības, finansiālas un administratīvas izmaksas ES lauksaimniekiem; tā kā savstarpīguma principa neievērošana apdraud taisnīgu konkurenci attiecībā uz trešo valstu ražotājiem;

| N. | tā kā, pārskatot Kopienas Rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.-2010. gadā un pirms pirmo reizi tiek pārskatīta KLP laikposmam pēc 2013. gada, Eiropas Savienībai ir jāpieņem līdzsvarota nostāja labturības jautājumā, ņemot vērā ekonomiskās sekas attiecībā uz lopu audzētājiem radītajām papildu izmaksām, paredzot pienācīga ieņēmumu atbalsta sniegšanu tiem un šajā nolūkā īstenojot atbilstīgu cenu, tirgu un/vai tiešā atbalsta politiku; |
| --- | --- |

N.

tā kā, pārskatot Kopienas Rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.-2010. gadā un pirms pirmo reizi tiek pārskatīta KLP laikposmam pēc 2013. gada, Eiropas Savienībai ir jāpieņem līdzsvarota nostāja labturības jautājumā, ņemot vērā ekonomiskās sekas attiecībā uz lopu audzētājiem radītajām papildu izmaksām, paredzot pienācīga ieņēmumu atbalsta sniegšanu tiem un šajā nolūkā īstenojot atbilstīgu cenu, tirgu un/vai tiešā atbalsta politiku;

| O. | tā kā ir būtiski, lai līdzās Eiropas dzīvnieku aizsardzības politikai pastāvētu saskaņota tirdzniecības politika, kurai jābalstās uz to, ka, neraugoties uz attiecīgiem ES centieniem, dzīvnieku labturības jautājumi nav ietverti ne 2004. gada jūlija pamatnolīgumā, ne arī kādā citā svarīgā Dohas sarunu kārtas dokumentā; tā kā šā iemesla dēļ, kamēr būtiski nemainīsies PTO galveno tirdzniecības partneru attieksme, nav vērts papildus ieviest dzīvnieku labturības standartus, kuri negatīvi ietekmē ražotāju starptautisko konkurētspēju; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir būtiski, lai līdzās Eiropas dzīvnieku aizsardzības politikai pastāvētu saskaņota tirdzniecības politika, kurai jābalstās uz to, ka, neraugoties uz attiecīgiem ES centieniem, dzīvnieku labturības jautājumi nav ietverti ne 2004. gada jūlija pamatnolīgumā, ne arī kādā citā svarīgā Dohas sarunu kārtas dokumentā; tā kā šā iemesla dēļ, kamēr būtiski nemainīsies PTO galveno tirdzniecības partneru attieksme, nav vērts papildus ieviest dzīvnieku labturības standartus, kuri negatīvi ietekmē ražotāju starptautisko konkurētspēju;

| P. | tā kā vispārējais priekšstats par dzīvnieku labturību ir tādu standartu un normu piemērošana dzīvnieku labturības un veselības jomā, kuru uzdevums ir apmierināt katrai sugai raksturīgās piemītošās vajadzības un ilgtermiņa labturības vajadzības; tā kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) par būtiskām atzīst šādas dzīvnieku labturības prasības: barība un ūdens, iespēja paust dabisku uzvedību un veselības aprūpe; |
| --- | --- |

P.

tā kā vispārējais priekšstats par dzīvnieku labturību ir tādu standartu un normu piemērošana dzīvnieku labturības un veselības jomā, kuru uzdevums ir apmierināt katrai sugai raksturīgās piemītošās vajadzības un ilgtermiņa labturības vajadzības; tā kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) par būtiskām atzīst šādas dzīvnieku labturības prasības: barība un ūdens, iespēja paust dabisku uzvedību un veselības aprūpe;

| Q. | tā kā Komisijas 2009. gada oktobra paziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” norādīts, ka “bieži pastāv ievērojamas atšķirības starp līgumslēdzēju pušu spēju panākt sev izdevīgus nosacījumus” un ka tas “rada negatīvu ietekmi uz pārtikas apgādes ķēdes konkurētspēju, jo mazāki, bet efektīvāki uzņēmumi var būt spiesti darboties ar zemākiem peļņas rādītājiem, kas ierobežo to iespējas un motivāciju ieguldīt labākā produktu kvalitātē un ražošanas procesu modernizācijā”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisijas 2009. gada oktobra paziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” norādīts, ka “bieži pastāv ievērojamas atšķirības starp līgumslēdzēju pušu spēju panākt sev izdevīgus nosacījumus” un ka tas “rada negatīvu ietekmi uz pārtikas apgādes ķēdes konkurētspēju, jo mazāki, bet efektīvāki uzņēmumi var būt spiesti darboties ar zemākiem peļņas rādītājiem, kas ierobežo to iespējas un motivāciju ieguldīt labākā produktu kvalitātē un ražošanas procesu modernizācijā”;

| R. | tā kā minētā izmaksu pieauguma dēļ ražošanu var pārcelt uz reģioniem, kuros ir zemāks dzīvnieku aizsardzības līmenis, |
| --- | --- |

R.

tā kā minētā izmaksu pieauguma dēļ ražošanu var pārcelt uz reģioniem, kuros ir zemāks dzīvnieku aizsardzības līmenis,

Rīcības plāns 2006.–2010. gadam

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu daudzgadu rīcības plānā pievērsties dzīvnieku labturībai dažās būtiskās rīcības jomās un pēc tam šajās jomās darboties; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu daudzgadu rīcības plānā pievērsties dzīvnieku labturībai dažās būtiskās rīcības jomās un pēc tam šajās jomās darboties;

| 2. | atzinīgi vērtē Kopienas Rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.-2010. gadā, kurā pirmo reizi ir iestrādāts Amsterdamas līgumam pievienotais protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību, paredzot integrētu pieeju dzīvnieku aizsardzības jomas attīstībai Eiropā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Kopienas Rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.-2010. gadā, kurā pirmo reizi ir iestrādāts Amsterdamas līgumam pievienotais protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību, paredzot integrētu pieeju dzīvnieku aizsardzības jomas attīstībai Eiropā;

| 3. | norāda, ka lielākā daļa pasākumu, kas ietverti pašreizējā rīcības plānā, ir īstenoti apmierinoši; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka lielākā daļa pasākumu, kas ietverti pašreizējā rīcības plānā, ir īstenoti apmierinoši;

| 4. | norāda, ka dzīvnieku labturības jomā ir notikusi pozitīva attīstība, pateicoties 2006.-2010. gada rīcības plānam, bet tajā pašā laikā atzīmē, ka ES lauksaimieki nav bijuši ieguvēji, veicot pasākumus tirgos un starptautiskajā tirdzniecībā, un vēlas, lai to uzsvērtu nākamajā rīcības plānā; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka dzīvnieku labturības jomā ir notikusi pozitīva attīstība, pateicoties 2006.-2010. gada rīcības plānam, bet tajā pašā laikā atzīmē, ka ES lauksaimieki nav bijuši ieguvēji, veicot pasākumus tirgos un starptautiskajā tirdzniecībā, un vēlas, lai to uzsvērtu nākamajā rīcības plānā;

| 5. | atzinīgi vērtē darbu, kas paveikts, izstrādājot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem, bet pauž nožēlu par to, ka nav pietiekami izdarīts, lai nodrošinātu, pieejamo alternatīvu izmantošanu, kas prasīts attiecīgajos ES tiesību aktos; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē darbu, kas paveikts, izstrādājot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem, bet pauž nožēlu par to, ka nav pietiekami izdarīts, lai nodrošinātu, pieejamo alternatīvu izmantošanu, kas prasīts attiecīgajos ES tiesību aktos;

| 6. | pauž atzinību par Komisijas centieniem iekļaut ar tirdzniecību nesaistītus aspektus, tostarp dzīvnieku labturību, divpusējos tirdzniecības nolīgumos, taču uzsver, ka šādi ar tirdzniecību nesaistīti aspekti ir efektīvi jāveicina Pasaules Tirdzniecības organizācijā; |
| --- | --- |

6.

pauž atzinību par Komisijas centieniem iekļaut ar tirdzniecību nesaistītus aspektus, tostarp dzīvnieku labturību, divpusējos tirdzniecības nolīgumos, taču uzsver, ka šādi ar tirdzniecību nesaistīti aspekti ir efektīvi jāveicina Pasaules Tirdzniecības organizācijā;

| 7. | aicina Komisiju izklāstīt, kāds progress ir panākts PTO sarunās par to, lai nodrošinātu ar tirdzniecību nesaistītu jautājumu, tostarp dzīvnieku labturības, atzīšanu, kā arī cik lielā mērā dzīvnieku labturības jautājumi un standarti ir ņemti vērā PTO sarunu Dohas sarunu kārtā; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izklāstīt, kāds progress ir panākts PTO sarunās par to, lai nodrošinātu ar tirdzniecību nesaistītu jautājumu, tostarp dzīvnieku labturības, atzīšanu, kā arī cik lielā mērā dzīvnieku labturības jautājumi un standarti ir ņemti vērā PTO sarunu Dohas sarunu kārtā;

| 8. | ar lielu gandarījumu norāda uz progresu, kas panākts dzīvnieku labturības kvalitātes projektā attiecībā uz jauniem zinātniskiem atzinumiem un zināšanām par dzīvnieku veselības un labturības rādītājiem; tomēr norāda, ka šajā projektā nav pilnībā ņemta vērā šo rādītāju izmantošanas veicināšana praksē; |
| --- | --- |

8.

ar lielu gandarījumu norāda uz progresu, kas panākts dzīvnieku labturības kvalitātes projektā attiecībā uz jauniem zinātniskiem atzinumiem un zināšanām par dzīvnieku veselības un labturības rādītājiem; tomēr norāda, ka šajā projektā nav pilnībā ņemta vērā šo rādītāju izmantošanas veicināšana praksē;

| 9. | atzīst, ka darbs jāturpina un ir jānodrošina, ka tiek pienācīgi īstenoti spēkā esošie noteikumi par dzīvnieku pārvadāšanu ES dalībvalstīs, it īpaši par satelītsistēmas izstrādi dzīvnieku pārvadāšanas uzraudzīšanai, un mudina Komisiju atlikušajā laikā pirms rīcības plāna darbības beigām pildīt savas saistības šajā jomā, kā arī iepazīstināt ar Parlamenta pieprasīto un Regulas (EK) Nr. 1/200532. pantā minēto pētījumu; pieprasa izanalizēt ekonomisko ietekmi uz lopkopību, pirms tiek pieņemti jauni noteikumi, un šo noteikumu izstrādē izmantot zinātniski pierādītus un objektīvus rādītājus; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka darbs jāturpina un ir jānodrošina, ka tiek pienācīgi īstenoti spēkā esošie noteikumi par dzīvnieku pārvadāšanu ES dalībvalstīs, it īpaši par satelītsistēmas izstrādi dzīvnieku pārvadāšanas uzraudzīšanai, un mudina Komisiju atlikušajā laikā pirms rīcības plāna darbības beigām pildīt savas saistības šajā jomā, kā arī iepazīstināt ar Parlamenta pieprasīto un Regulas (EK) Nr. 1/200532. pantā minēto pētījumu; pieprasa izanalizēt ekonomisko ietekmi uz lopkopību, pirms tiek pieņemti jauni noteikumi, un šo noteikumu izstrādē izmantot zinātniski pierādītus un objektīvus rādītājus;

| 10. | uzskata, ka būtu lietderīgi radīt stimulus reģionālai dzīvnieku audzēšanai, tirgošanai un nokaušanai, lai likvidētu nepieciešamību audzēšanai un nokaušanai paredzētos dzīvniekus pārvadāt lielos attālumos; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka būtu lietderīgi radīt stimulus reģionālai dzīvnieku audzēšanai, tirgošanai un nokaušanai, lai likvidētu nepieciešamību audzēšanai un nokaušanai paredzētos dzīvniekus pārvadāt lielos attālumos;

| 11. | uzskata, ka zooloģiskajiem dārziem ir liela nozīme sabiedrības informēšanā par savvaļas dzīvnieku saglabāšanu un labturību; pauž bažas par to, ka trūkst stingras pārraudzības, lai nodrošinātu atbilstību Padomes Direktīvai 1999/22/EK (4) attiecībā uz savvaļas dzīvnieku turēšanu zooloģiskajos dārzos, un mudina Komisiju veikt pētījumu par šīs direktīvas efektivitāti un īstenošanu visās Eiropas Savienības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka zooloģiskajiem dārziem ir liela nozīme sabiedrības informēšanā par savvaļas dzīvnieku saglabāšanu un labturību; pauž bažas par to, ka trūkst stingras pārraudzības, lai nodrošinātu atbilstību Padomes Direktīvai 1999/22/EK (4) attiecībā uz savvaļas dzīvnieku turēšanu zooloģiskajos dārzos, un mudina Komisiju veikt pētījumu par šīs direktīvas efektivitāti un īstenošanu visās Eiropas Savienības dalībvalstīs;

| 12. | atzinīgi vērtē progresu, kas panākts saistībā ar cūku audzēšanas prasību ievērošanu, kaut arī joprojām ir gadījumi, kad prasības netiek ievērotas; tomēr ir nobažījies, ka, neraugoties uz ieteikumiem, ko par šo jautājumu izdevusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA), joprojām trūkst iedarbīgu plānu, lai īstenotu atsevišķus noteikumus 2008. gada 18. decembra Direktīvā 2008/120/EK, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai, tāpēc mudina Komisiju, dalībvalstis un iesaistīto nozaru pārstāvjus konstatēt prasību neievērošanas gadījumus un to iemeslus un pielikt nepieciešamos pūliņus, lai nodrošinātu lielāku atbilstību šai direktīvai; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē progresu, kas panākts saistībā ar cūku audzēšanas prasību ievērošanu, kaut arī joprojām ir gadījumi, kad prasības netiek ievērotas; tomēr ir nobažījies, ka, neraugoties uz ieteikumiem, ko par šo jautājumu izdevusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA), joprojām trūkst iedarbīgu plānu, lai īstenotu atsevišķus noteikumus 2008. gada 18. decembra Direktīvā 2008/120/EK, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai, tāpēc mudina Komisiju, dalībvalstis un iesaistīto nozaru pārstāvjus konstatēt prasību neievērošanas gadījumus un to iemeslus un pielikt nepieciešamos pūliņus, lai nodrošinātu lielāku atbilstību šai direktīvai;

| 13. | mudina Komisiju arī nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērots aizliegums, kurš stāsies spēkā 2012. gadā, izmantot dējējvistu krātiņu sistēmas bez ligzdām, un aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nozares pārstāvji šo noteikumu spēj ievērot, un uzraudzīt īstenošanas procesu dalībvalstīs; pieprasa, lai arī, importējot olas ES, tiktu ievēroti ražošanas nosacījumi, ko piemēro Eiropas ražotājiem; |
| --- | --- |

13.

mudina Komisiju arī nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērots aizliegums, kurš stāsies spēkā 2012. gadā, izmantot dējējvistu krātiņu sistēmas bez ligzdām, un aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nozares pārstāvji šo noteikumu spēj ievērot, un uzraudzīt īstenošanas procesu dalībvalstīs; pieprasa, lai arī, importējot olas ES, tiktu ievēroti ražošanas nosacījumi, ko piemēro Eiropas ražotājiem;

| 14. | aicina ES mērogā aizliegt tirgot olas, kuru ražošana neatbilst šiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

14.

aicina ES mērogā aizliegt tirgot olas, kuru ražošana neatbilst šiem tiesību aktiem;

| 15. | secina, ka pašreizējais rīcības plāns daudzos aspektos tiek īstenots nepietiekami, un uzsver, ka pirms jaunu noteikumu sagatavošanas ir jāievieš spēkā esošie noteikumi; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka visās dalībvalstīs būtu jāievieš efektīvi sodi par šo noteikumu neievērošanu; |
| --- | --- |

15.

secina, ka pašreizējais rīcības plāns daudzos aspektos tiek īstenots nepietiekami, un uzsver, ka pirms jaunu noteikumu sagatavošanas ir jāievieš spēkā esošie noteikumi; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka visās dalībvalstīs būtu jāievieš efektīvi sodi par šo noteikumu neievērošanu;

| 16. | uzsver, ka Komisijai, veicot 2010. gadā plānoto novērtēšanu, ir rūpīgi jāizanalizē gūtie sasniegumi un no iespējamām kļūdām gūtās mācības; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Komisijai, veicot 2010. gadā plānoto novērtēšanu, ir rūpīgi jāizanalizē gūtie sasniegumi un no iespējamām kļūdām gūtās mācības;

| 17. | pauž nožēlu, ka Komisija šajā laikā nav izstrādājusi skaidru stratēģiju informācijas sniegšanai par produktu vērtību, kuri atbilst dzīvnieku labturības standartiem, uzskatot 2009. gada oktobrī sniegto ziņojumu par pietiekamu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu, ka Komisija šajā laikā nav izstrādājusi skaidru stratēģiju informācijas sniegšanai par produktu vērtību, kuri atbilst dzīvnieku labturības standartiem, uzskatot 2009. gada oktobrī sniegto ziņojumu par pietiekamu;

| 18. | apstiprina, ka Kopiena visus dzīvniekus uzskata par jutīgām būtnēm (Līguma 13. pants); atzīst, ka šā iemesla dēļ tās darbība ir galvenokārt koncentrējusies uz pārtikas ražošanā izmantotajiem dzīvniekiem, un ka rīcības plānā 2011.–2015. gadam būtu jāiekļauj citu kategoriju dzīvnieki; |
| --- | --- |

18.

apstiprina, ka Kopiena visus dzīvniekus uzskata par jutīgām būtnēm (Līguma 13. pants); atzīst, ka šā iemesla dēļ tās darbība ir galvenokārt koncentrējusies uz pārtikas ražošanā izmantotajiem dzīvniekiem, un ka rīcības plānā 2011.–2015. gadam būtu jāiekļauj citu kategoriju dzīvnieki;

Rīcības plāns 2011.–2015. gadam

| 19. | atgādina, ka iepriekš minētajā 2006. gada rezolūcijā jau ir aicināts izstrādāt jaunu rīcības plānu, kurš būs spēkā pēc pašreizējā rīcības plāna darbības beigām, un tāpēc mudina Komisiju, ņemot vērā jaunos pierādījumus un gūtās zinātniskās atziņas, iesniegt ziņojumu, kurā novērtēts, kā tiek īstenots pašreizējais plāns, un situācija saistībā ar dzīvnieku labturības politiku ES, un uz šā ziņojuma pamata izstrādāt rīcības plānu dzīvnieku labturības jomā 2011.–2015. gadam, kam jāsaņem prasītais finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka iepriekš minētajā 2006. gada rezolūcijā jau ir aicināts izstrādāt jaunu rīcības plānu, kurš būs spēkā pēc pašreizējā rīcības plāna darbības beigām, un tāpēc mudina Komisiju, ņemot vērā jaunos pierādījumus un gūtās zinātniskās atziņas, iesniegt ziņojumu, kurā novērtēts, kā tiek īstenots pašreizējais plāns, un situācija saistībā ar dzīvnieku labturības politiku ES, un uz šā ziņojuma pamata izstrādāt rīcības plānu dzīvnieku labturības jomā 2011.–2015. gadam, kam jāsaņem prasītais finansiālais atbalsts;

| 20. | pieprasa veikt pasākumus, lai nekavējoties tiktu ieviesti spēkā esošie tiesību akti un nodrošināta standartu saskaņošana un vienlīdzīgas iespējas iekšējā tirgū; iesaka jebkuru jaunu tiesību aktu priekšlikumus izvērtēt, ņemot vērā alternatīvas iespējas pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, lai novērstu nevajadzīgu tiesību aktu dublēšanos; |
| --- | --- |

20.

pieprasa veikt pasākumus, lai nekavējoties tiktu ieviesti spēkā esošie tiesību akti un nodrošināta standartu saskaņošana un vienlīdzīgas iespējas iekšējā tirgū; iesaka jebkuru jaunu tiesību aktu priekšlikumus izvērtēt, ņemot vērā alternatīvas iespējas pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, lai novērstu nevajadzīgu tiesību aktu dublēšanos;

| 21. | ierosina Komisijai, lai tā savā novērtējuma ziņojumā, cita starpā, izanalizētu to, cik lielā mērā pašreizējā rīcības plānā ir īstenotas Eiropas sabiedrības prasības dzīvnieku labturības jomā, nodrošināta Eiropas ražotāju sistēmas ilgtspējība, un to, kā šā plāna īstenošana ir ietekmējusi iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

21.

ierosina Komisijai, lai tā savā novērtējuma ziņojumā, cita starpā, izanalizētu to, cik lielā mērā pašreizējā rīcības plānā ir īstenotas Eiropas sabiedrības prasības dzīvnieku labturības jomā, nodrošināta Eiropas ražotāju sistēmas ilgtspējība, un to, kā šā plāna īstenošana ir ietekmējusi iekšējā tirgus darbību;

| 22. | aicina Komisiju izskaidrot dzīvnieku labturības standartu ietekmi un pilnībā ņemt vērā tādu atšķirīgu faktoru savstarpējo saistību kā dzīvnieku labturība, ilgtspējība, dzīvnieku veselība, vide, produktu kvalitāte un ekonomiskā dzīvotspēja; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju izskaidrot dzīvnieku labturības standartu ietekmi un pilnībā ņemt vērā tādu atšķirīgu faktoru savstarpējo saistību kā dzīvnieku labturība, ilgtspējība, dzīvnieku veselība, vide, produktu kvalitāte un ekonomiskā dzīvotspēja;

Vispārīgs Eiropas tiesību akts par dzīvnieku labturību

| 23. | konstatē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pants ir radījis jaunu juridisko situāciju, saskaņā ar kuru, nosakot un īstenojot ES lauksaimniecības, zivsaimniecības, transporta, iekšējā tirgus, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības un kosmosa politiku, Savienībai un tās dalībvalstīm, ņemot vērā to, ka dzīvnieki ir jutīgas būtnes, jāvelta pienācīga uzmanība dzīvnieku labturības prasībām, tajā pašā laikā jāievēro dalībvalstu tiesību akti, administratīvie noteikumi un tradīcijas, it īpaši saistībā ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālās kultūras mantojumu; uzskata, ka šis pants ir attiecināms uz visiem lauksaimniecības dzīvniekiem un dzīvniekiem, kas dzīvo nebrīvē, piemēram, pārtikas ražošanā izmantotajiem dzīvniekiem, lolojumdzīvniekiem, cirku dzīvniekiem un zooloģisko dārzu dzīvniekiem vai klaiņojošiem dzīvniekiem, tajā pašā laikā neaizmirstot, ka dzīvniekiem ar atšķirīgām īpašībām un dzīves apstākļiem nepieciešama diferencēta attieksme; |
| --- | --- |

23.

konstatē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pants ir radījis jaunu juridisko situāciju, saskaņā ar kuru, nosakot un īstenojot ES lauksaimniecības, zivsaimniecības, transporta, iekšējā tirgus, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības un kosmosa politiku, Savienībai un tās dalībvalstīm, ņemot vērā to, ka dzīvnieki ir jutīgas būtnes, jāvelta pienācīga uzmanība dzīvnieku labturības prasībām, tajā pašā laikā jāievēro dalībvalstu tiesību akti, administratīvie noteikumi un tradīcijas, it īpaši saistībā ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālās kultūras mantojumu; uzskata, ka šis pants ir attiecināms uz visiem lauksaimniecības dzīvniekiem un dzīvniekiem, kas dzīvo nebrīvē, piemēram, pārtikas ražošanā izmantotajiem dzīvniekiem, lolojumdzīvniekiem, cirku dzīvniekiem un zooloģisko dārzu dzīvniekiem vai klaiņojošiem dzīvniekiem, tajā pašā laikā neaizmirstot, ka dzīvniekiem ar atšķirīgām īpašībām un dzīves apstākļiem nepieciešama diferencēta attieksme;

| 24. | mudina Komisiju, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu un ietekmes pētījumu un apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, vēlākais līdz 2014. gada beigām iesniegt pamatotu priekšlikumu vispārīgam ES tiesību aktam par dzīvnieku labturību, kuram, balstoties uz pieejamajām zinātniskajām atziņām un pārbaudītu pieredzi, būtu jāveicina vispārēja izpratne par dzīvnieku labturības jēdzienu, saistītajām izmaksām un piemērojamajiem pamatnoteikumiem; |
| --- | --- |

24.

mudina Komisiju, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu un ietekmes pētījumu un apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, vēlākais līdz 2014. gada beigām iesniegt pamatotu priekšlikumu vispārīgam ES tiesību aktam par dzīvnieku labturību, kuram, balstoties uz pieejamajām zinātniskajām atziņām un pārbaudītu pieredzi, būtu jāveicina vispārēja izpratne par dzīvnieku labturības jēdzienu, saistītajām izmaksām un piemērojamajiem pamatnoteikumiem;

| 25. | uzskata, ka saskaņā ar tiesību aktiem dzīvnieku veselības jomā šajā vispārīgajā tiesību aktā dzīvnieku labturības jomā ir jāietver atbilstoši norādījumi par dzīvnieku atbildīgu turēšanu un kopīgu pārraudzības un salīdzināmu datu apkopošanas sistēmu, kā arī prasības attiecībā uz dzīvnieku kopēju apmācību un noteikumi, kas paredz konkrētu atbildības jomu dzīvnieku īpašniekiem, lopkopjiem un dzīvnieku turētājiem; uzskata, ka papildus prasību noteikšanai ražotājiem ir jāsaņem resursi, kas palīdz nodrošināt šo prasību pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka saskaņā ar tiesību aktiem dzīvnieku veselības jomā šajā vispārīgajā tiesību aktā dzīvnieku labturības jomā ir jāietver atbilstoši norādījumi par dzīvnieku atbildīgu turēšanu un kopīgu pārraudzības un salīdzināmu datu apkopošanas sistēmu, kā arī prasības attiecībā uz dzīvnieku kopēju apmācību un noteikumi, kas paredz konkrētu atbildības jomu dzīvnieku īpašniekiem, lopkopjiem un dzīvnieku turētājiem; uzskata, ka papildus prasību noteikšanai ražotājiem ir jāsaņem resursi, kas palīdz nodrošināt šo prasību pienācīgu izpildi;

| 26. | uzskata, ka šim vispārīgajam tiesību aktam dzīvnieku labturības jomā būtu jānosaka viens pamatlīmenis dzīvnieku labturībai Eiropas Savienībā, kas būtu priekšnosacījums brīvai un taisnīgai konkurencei iekšējā tirgū, gan attiecībā uz vietējiem ražojumiem, gan trešo valstu importu; tomēr uzskata, ka būtu nepieciešama iespēja jebkurai dalībvalstij un reģionam ļaut atsevišķiem ražotājiem vai ražotāju grupām brīvprātīgi ieviest vērienīgākas sistēmas, tajā pašā laikā novēršot konkurences traucējumus un sargājot ES konkurētspēju starptautiskos tirgos; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka šim vispārīgajam tiesību aktam dzīvnieku labturības jomā būtu jānosaka viens pamatlīmenis dzīvnieku labturībai Eiropas Savienībā, kas būtu priekšnosacījums brīvai un taisnīgai konkurencei iekšējā tirgū, gan attiecībā uz vietējiem ražojumiem, gan trešo valstu importu; tomēr uzskata, ka būtu nepieciešama iespēja jebkurai dalībvalstij un reģionam ļaut atsevišķiem ražotājiem vai ražotāju grupām brīvprātīgi ieviest vērienīgākas sistēmas, tajā pašā laikā novēršot konkurences traucējumus un sargājot ES konkurētspēju starptautiskos tirgos;

| 27. | uzskata, ka importētiem produktiem ir jāatbilst tām pašām dzīvnieku labturības prasībām, kādas piemēro Eiropas uzņēmējiem; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka importētiem produktiem ir jāatbilst tām pašām dzīvnieku labturības prasībām, kādas piemēro Eiropas uzņēmējiem;

| 28. | aicina kompensēt Eiropas lauksaimniekiem ražošanas izmaksu pieaugumu, kas saistīts ar dzīvnieku labturības standartu paaugstināšanu; ierosina iekļaut dzīvnieku labturības pasākumiem paredzētos finanšu līdzekļus jaunās kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmās pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

28.

aicina kompensēt Eiropas lauksaimniekiem ražošanas izmaksu pieaugumu, kas saistīts ar dzīvnieku labturības standartu paaugstināšanu; ierosina iekļaut dzīvnieku labturības pasākumiem paredzētos finanšu līdzekļus jaunās kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmās pēc 2013. gada;

| 29. | uzskata arī, ka informācijas sniegšanai pilsoņiem par dzīvnieku labturības augsto līmeni ES un dažādo iesaistīto nozaru pārstāvju pastiprinātajiem centieniem saistībā ar to vajadzētu būt šīs politikas svarīgai sastāvdaļai; |
| --- | --- |

29.

uzskata arī, ka informācijas sniegšanai pilsoņiem par dzīvnieku labturības augsto līmeni ES un dažādo iesaistīto nozaru pārstāvju pastiprinātajiem centieniem saistībā ar to vajadzētu būt šīs politikas svarīgai sastāvdaļai;

| 30. | uzskata, ka dzīvnieku labturības prasību iekļaušana starptautiskos nolīgumos ir būtiska, lai ļautu ES ražotājiem konkurēt pasaules tirgū un novērst ražošanas pārcelšanu uz reģioniem, kuros valda daudz zemāks dzīvnieku labturības līmenis, tādējādi radot netaisnīgu konkurenci ES modelim; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka dzīvnieku labturības prasību iekļaušana starptautiskos nolīgumos ir būtiska, lai ļautu ES ražotājiem konkurēt pasaules tirgū un novērst ražošanas pārcelšanu uz reģioniem, kuros valda daudz zemāks dzīvnieku labturības līmenis, tādējādi radot netaisnīgu konkurenci ES modelim;

| 31. | atzinīgi vērtē diskusijas par iepriekš minētajā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumā aprakstītajām dažādām iespējamām dzīvnieku labturības marķēšanas shēmām; tomēr atgādina, ka tās ir jāizskata plašākā kontekstā, īpaši ņemot vērā dažādās pastāvošās vides, uztura un klimata marķēšanas shēmas; uzsver, ka informācijai, ko par šo tēmu saņem Eiropas patērētāji, ir noteikti jābalstās uz saprātīgām un plaši atzītām zinātniskām atziņām un jābūt saprotamai patērētājiem; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē diskusijas par iepriekš minētajā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumā aprakstītajām dažādām iespējamām dzīvnieku labturības marķēšanas shēmām; tomēr atgādina, ka tās ir jāizskata plašākā kontekstā, īpaši ņemot vērā dažādās pastāvošās vides, uztura un klimata marķēšanas shēmas; uzsver, ka informācijai, ko par šo tēmu saņem Eiropas patērētāji, ir noteikti jābalstās uz saprātīgām un plaši atzītām zinātniskām atziņām un jābūt saprotamai patērētājiem;

| 32. | ierosina, lai marķējumā sniegtā informācija būtu precīza un tieša un tajā būtu norāde uz atbilstību ES pieprasītajiem augstajiem dzīvnieku labturības standartiem; uzskata, ka Komisijai būtu jāsniedz pilsoņiem nepieciešamā informācija par Eiropas dzīvnieku labturības sistēmu, lai viņi saņemtu objektīvu informāciju; |
| --- | --- |

32.

ierosina, lai marķējumā sniegtā informācija būtu precīza un tieša un tajā būtu norāde uz atbilstību ES pieprasītajiem augstajiem dzīvnieku labturības standartiem; uzskata, ka Komisijai būtu jāsniedz pilsoņiem nepieciešamā informācija par Eiropas dzīvnieku labturības sistēmu, lai viņi saņemtu objektīvu informāciju;

| 33. | ierosina pārskatīt dzīvnieku labturības politikas atbilstību citām Savienības politikas jomām; |
| --- | --- |

33.

ierosina pārskatīt dzīvnieku labturības politikas atbilstību citām Savienības politikas jomām;

| 34. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt iespējamās problēmas, ko Eiropas dzīvnieku labturības standarti varētu radīt mūsu ražotāju konkurētspējai, un saistībā ar šo standartu īstenošanu pārskatīt ražotāju atbalstam izstrādātās sistēmas; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt iespējamās problēmas, ko Eiropas dzīvnieku labturības standarti varētu radīt mūsu ražotāju konkurētspējai, un saistībā ar šo standartu īstenošanu pārskatīt ražotāju atbalstam izstrādātās sistēmas;

| 35. | uzskata, ka pirms jaunu tiesības aktu sagatavošanas būtu pareizi jāīsteno jau spēkā esošie noteikumi — gan vispārējie, gan arī īpašie; kā piemēru min aizliegumu izmantot daudznodalījumu būrus vistām, noteikumus par cūkām, dzīvnieku pārvadāšanu un noteikumus par zosu un pīļu audzēšanu; uzsver, ka turpmākiem dzīvnieku labturības pasākumiem ir jāatbilst Kopienas mērķiem, piemēram, saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, jo sevišķi ilgtspējīgu mājlopu audzēšanu un patērēšanu, vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, kā arī stratēģiju uzlabot spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu un saskaņotu stratēģiju veicināt pētniecību, kurā netiek veikti izmēģinājumi ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka pirms jaunu tiesības aktu sagatavošanas būtu pareizi jāīsteno jau spēkā esošie noteikumi — gan vispārējie, gan arī īpašie; kā piemēru min aizliegumu izmantot daudznodalījumu būrus vistām, noteikumus par cūkām, dzīvnieku pārvadāšanu un noteikumus par zosu un pīļu audzēšanu; uzsver, ka turpmākiem dzīvnieku labturības pasākumiem ir jāatbilst Kopienas mērķiem, piemēram, saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, jo sevišķi ilgtspējīgu mājlopu audzēšanu un patērēšanu, vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, kā arī stratēģiju uzlabot spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu un saskaņotu stratēģiju veicināt pētniecību, kurā netiek veikti izmēģinājumi ar dzīvniekiem;

Eiropas references centru tīkls dzīvnieku labturībai

| 36. | uzskata, ka būtu jāizveido koordinēts Eiropas tīkls dzīvnieku labturībai pastāvošo Kopienas vai dalībvalstu iestāžu pakļautībā un tā darbā būtu jāizmanto iepriekš ierosinātais vispārīgais tiesību akts dzīvnieku labturībai; uzskata, ka šādam tīklam viena iestāde būtu jāieceļ par koordinācijas struktūru, kura veiks uzdevumus, kas paredzēti “centrālajai koordinācijas iestādei”, uz kuru jau ir atsauce pieminētajā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumā; turklāt uzskata, ka šāda koordinācijas iestāde nekādā gadījumā nedrīkstētu veikt uzdevumus, kas jau ir uzticēti Komisijai vai citām aģentūrām, bet tai būtu jākļūst par atbalsta instrumentu, sniedzot palīdzību Komisijai, dalībvalstīm, pārtikas ķēdes dalībniekiem un pilsoņiem attiecībā uz apmācību un izglītību, paraugpraksi, informāciju un saziņu ar patērētājiem, kā arī paužot novērtējumu un viedokli par turpmākajiem tiesību aktu un politikas priekšlikumiem un to ietekmi uz dzīvnieku labturību, novērtējot dzīvnieku labturības standartus, pamatojoties uz jaunākajām pieejamajām zināšanām un koordinējot ES sistēmu jaunu metožu izmēģināšanai; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka būtu jāizveido koordinēts Eiropas tīkls dzīvnieku labturībai pastāvošo Kopienas vai dalībvalstu iestāžu pakļautībā un tā darbā būtu jāizmanto iepriekš ierosinātais vispārīgais tiesību akts dzīvnieku labturībai; uzskata, ka šādam tīklam viena iestāde būtu jāieceļ par koordinācijas struktūru, kura veiks uzdevumus, kas paredzēti “centrālajai koordinācijas iestādei”, uz kuru jau ir atsauce pieminētajā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumā; turklāt uzskata, ka šāda koordinācijas iestāde nekādā gadījumā nedrīkstētu veikt uzdevumus, kas jau ir uzticēti Komisijai vai citām aģentūrām, bet tai būtu jākļūst par atbalsta instrumentu, sniedzot palīdzību Komisijai, dalībvalstīm, pārtikas ķēdes dalībniekiem un pilsoņiem attiecībā uz apmācību un izglītību, paraugpraksi, informāciju un saziņu ar patērētājiem, kā arī paužot novērtējumu un viedokli par turpmākajiem tiesību aktu un politikas priekšlikumiem un to ietekmi uz dzīvnieku labturību, novērtējot dzīvnieku labturības standartus, pamatojoties uz jaunākajām pieejamajām zināšanām un koordinējot ES sistēmu jaunu metožu izmēģināšanai;

| 37. | uzskata, ka sabiedrībai būtu jāsaņem zinātniski pamatota informācija par dzīvnieku vajadzībām, par to, kā pareizi ar tiem apieties, un ka tas ir jādara atbilstīgi un nopietni; uzskata, ka Eiropas references centru tīklam būtu jāatbild par izglītošanas un informēšanas pasākumu īstenošanu, jo, lai nepieļautu ekstrēmu uzskatu veidošanos sabiedrībā, būtiski ir sniegt uz standartizētiem kvalitātes kritērijiem pamatotas zināšanas; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka sabiedrībai būtu jāsaņem zinātniski pamatota informācija par dzīvnieku vajadzībām, par to, kā pareizi ar tiem apieties, un ka tas ir jādara atbilstīgi un nopietni; uzskata, ka Eiropas references centru tīklam būtu jāatbild par izglītošanas un informēšanas pasākumu īstenošanu, jo, lai nepieļautu ekstrēmu uzskatu veidošanos sabiedrībā, būtiski ir sniegt uz standartizētiem kvalitātes kritērijiem pamatotas zināšanas;

Spēkā esošo tiesību aktu labāka īstenošana

| 38. | mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk novērtēt, cik Eiropas ražotājiem izmaksās īstenojamie dzīvnieku labturības pasākumi, un vēlākais 2012. gadā iesniegt ieteikumus, norādījumus un veikt citus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu Eiropas lopkopju konkurētspējas samazināšanos; |
| --- | --- |

38.

mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk novērtēt, cik Eiropas ražotājiem izmaksās īstenojamie dzīvnieku labturības pasākumi, un vēlākais 2012. gadā iesniegt ieteikumus, norādījumus un veikt citus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu Eiropas lopkopju konkurētspējas samazināšanos;

| 39. | aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka izglītības sniegšanas procesā tiek veicināts dzīvnieku aizsardzības un labturības jēdziens; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka izglītības sniegšanas procesā tiek veicināts dzīvnieku aizsardzības un labturības jēdziens;

| 40. | uzskata, ka par mērķi jāizvirza, balstoties uz risku analīzi, radīt mērķtiecīgu uzraudzības sistēmu, kurā galvenie ir objektīvie faktori un kurā paredzēts, ka dalībvalstīs, kur pārkāpumu līmenis ir augstāks nekā vidējais rādītājs, jāveic stingrākas pārbaudes; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka par mērķi jāizvirza, balstoties uz risku analīzi, radīt mērķtiecīgu uzraudzības sistēmu, kurā galvenie ir objektīvie faktori un kurā paredzēts, ka dalībvalstīs, kur pārkāpumu līmenis ir augstāks nekā vidējais rādītājs, jāveic stingrākas pārbaudes;

| 41. | uzsver, ka nelīdzsvarotība pārtikas ķēdē, kā tas aprakstīts Komisijas ziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā”, bieži vien rada papildu grūtības primārajiem ražotājiem; atgādina, ka primārajiem ražotājiem ir ierobežoti līdzekļi investīcijām, jo šī situācija rada papildu izdevumus; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka nelīdzsvarotība pārtikas ķēdē, kā tas aprakstīts Komisijas ziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā”, bieži vien rada papildu grūtības primārajiem ražotājiem; atgādina, ka primārajiem ražotājiem ir ierobežoti līdzekļi investīcijām, jo šī situācija rada papildu izdevumus;

| 42. | uzsver, ka Eiropas Savienības budžetā ir jāiekļauj pietiekamas apropriācijas, lai Komisija varētu efektīvāk un vispusīgāk veikt uzraudzību, nepieciešamības gadījumā atbalstīt ražotājus un palielināt ražotāju konkurētspēju, kas mazinājusies līdz ar jaunu un mainīgu dzīvnieku labturības standartu pieņemšanu, ņemot vērā to, ka šo standartu radītās izmaksas netiek iekļautas cenā, ko lauksaimnieki saņem par pārdoto produkciju; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka Eiropas Savienības budžetā ir jāiekļauj pietiekamas apropriācijas, lai Komisija varētu efektīvāk un vispusīgāk veikt uzraudzību, nepieciešamības gadījumā atbalstīt ražotājus un palielināt ražotāju konkurētspēju, kas mazinājusies līdz ar jaunu un mainīgu dzīvnieku labturības standartu pieņemšanu, ņemot vērā to, ka šo standartu radītās izmaksas netiek iekļautas cenā, ko lauksaimnieki saņem par pārdoto produkciju;

| 43. | uzsver, ka būtu jāturpina uzlabot un stiprināt lauksaimniecības nozares konkurētspēju, veicinot un ievērojot spēkā esošos noteikumus dzīvnieku labturības jomā, kā arī ievērojot vides aizsardzības prasības; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka būtu jāturpina uzlabot un stiprināt lauksaimniecības nozares konkurētspēju, veicinot un ievērojot spēkā esošos noteikumus dzīvnieku labturības jomā, kā arī ievērojot vides aizsardzības prasības;

| 44. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka jebkuri ES dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumi tiek efektīvi un atbilstīgi sodīti un katrā lietā papildus šiem sodiem tiek sniegti kompetento iestāžu vispusīgi norādījumi un padomi, kā arī veikti atbilstīgi korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

44.

mudina dalībvalstis nodrošināt, ka jebkuri ES dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumi tiek efektīvi un atbilstīgi sodīti un katrā lietā papildus šiem sodiem tiek sniegti kompetento iestāžu vispusīgi norādījumi un padomi, kā arī veikti atbilstīgi korektīvi pasākumi;

| 45. | aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai novērstu turpmākus dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumus; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai novērstu turpmākus dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumus;

| 46. | atzinīgi vērtē dzīvnieku antibiotiku lietošanas gadījumu skaita būtisko samazināšanos dalībvalstīs, kopš ES tika aizliegta to izmantošana dzīvnieku augšanas veicināšanai, lai gan tās joprojām atļauts izmantot ASV un dažās citās valstīs; tomēr cer, ka dzīvnieku pretantibiotiku rezistences pieaugošo problēmu Komisija un dalībvalstis risinās atbildīgā veidā; aicina Komisiju vākt un analizēt datus par veterināro produktu, tostarp antibiotiku, lietošanu, lai nodrošinātu efektīvu šādu produktu lietojumu; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē dzīvnieku antibiotiku lietošanas gadījumu skaita būtisko samazināšanos dalībvalstīs, kopš ES tika aizliegta to izmantošana dzīvnieku augšanas veicināšanai, lai gan tās joprojām atļauts izmantot ASV un dažās citās valstīs; tomēr cer, ka dzīvnieku pretantibiotiku rezistences pieaugošo problēmu Komisija un dalībvalstis risinās atbildīgā veidā; aicina Komisiju vākt un analizēt datus par veterināro produktu, tostarp antibiotiku, lietošanu, lai nodrošinātu efektīvu šādu produktu lietojumu;

Rādītāji un jaunas metodes

| 47. | mudina novērtēt un turpināt izstrādāt dzīvnieku labturības kvalitātes projektu, it īpaši attiecībā uz šā instrumenta vienkāršošanu un praktisko izmantošanu; |
| --- | --- |

47.

mudina novērtēt un turpināt izstrādāt dzīvnieku labturības kvalitātes projektu, it īpaši attiecībā uz šā instrumenta vienkāršošanu un praktisko izmantošanu;

| 48. | uzskata, ka būs ļoti sarežģīti izmērīt dzīvnieku labturības rādītājus attiecībā uz ievestiem produktiem; uzsver, ka, nešauboties par šo instrumentu lietderību vai ticamību, tiem nevajadzētu traucēt konkurenci un tādējādi kaitēt Eiropas ražotājiem; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka būs ļoti sarežģīti izmērīt dzīvnieku labturības rādītājus attiecībā uz ievestiem produktiem; uzsver, ka, nešauboties par šo instrumentu lietderību vai ticamību, tiem nevajadzētu traucēt konkurenci un tādējādi kaitēt Eiropas ražotājiem;

| 49. | mudina Komisiju, pamatojoties uz dzīvnieku labturības kvalitātes projekta nobeiguma ziņojumu, ierosināt pārbaudes laiku dzīvnieku labturības novērtēšanai Eiropas Savienībā, izmantojot metodes, kas izstrādātas dzīvnieku labturības kvalitātes projektā; |
| --- | --- |

49.

mudina Komisiju, pamatojoties uz dzīvnieku labturības kvalitātes projekta nobeiguma ziņojumu, ierosināt pārbaudes laiku dzīvnieku labturības novērtēšanai Eiropas Savienībā, izmantojot metodes, kas izstrādātas dzīvnieku labturības kvalitātes projektā;

| 50. | šajā sakarībā mudina dalībvalstis labāk izmantot iespējas, lai saņemtu no ES lauku attīstības fondiem un no Pētniecības ģenerāldirektorāta septītās pamatprogrammas (2007.-2013. gadam) pieejamo atbalstu lietišķiem pētījumiem un ieguldījumiem jauninājumos un modernizācijā, tādējādi uzlabojot dzīvnieku labturību; aicina arī dalībvalstis un Komisiju vairāk finanšu līdzekļu ieguldīt ar dzīvnieku labturību saistītā pētniecībā un jaunu tehnisko paņēmienu un metožu izstrādē; |
| --- | --- |

50.

šajā sakarībā mudina dalībvalstis labāk izmantot iespējas, lai saņemtu no ES lauku attīstības fondiem un no Pētniecības ģenerāldirektorāta septītās pamatprogrammas (2007.-2013. gadam) pieejamo atbalstu lietišķiem pētījumiem un ieguldījumiem jauninājumos un modernizācijā, tādējādi uzlabojot dzīvnieku labturību; aicina arī dalībvalstis un Komisiju vairāk finanšu līdzekļu ieguldīt ar dzīvnieku labturību saistītā pētniecībā un jaunu tehnisko paņēmienu un metožu izstrādē;

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) pamatnostādnēs par dzīvnieku labturību tiktu veicināti atbilstoši labturības standarti, kuros ir pienācīgi ņemti vērā šajā jomā gūtie zinātniskie dati; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) pamatnostādnēs par dzīvnieku labturību tiktu veicināti atbilstoši labturības standarti, kuros ir pienācīgi ņemti vērā šajā jomā gūtie zinātniskie dati;

*

* *

| 52. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

52.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 308 E, 16.12.2006., 170.–178. lpp.

(2)  OV C 279E, 19.11.2009, 89. lpp.

(3)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

(4)  OV L 94, 9.4.1999., 24. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/33

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsEiropas Savienības lauksaimniecība un klimata pārmaiņas

P7_TA(2010)0131

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām (2009/2157(INI))

2011/C 81 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Adaptācija klimata pārmaiņām — Eiropas lauksaimniecības un lauku apvidu uzdevums” (SEC(2009)0417),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas lauksaimniecības nozīme klimata pārmaiņu samazināšanā” (SEC(2009)1093),

ņemot vērā 2007. gada 14. novembra rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un groza Direktīvu 2004/35/EK (1),

ņemot vērā 2008. gada 12. marta rezolūciju par ilgtspējīgu lauksaimniecību un biogāzi — nepieciešamība pārskatīt ES tiesību aktus (2),

ņemot vērā 2009. gada 4. februāra rezolūciju par tematu “2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (3),

ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par lauksaimniecības zemes kvalitātes pasliktināšanos ES un it īpaši Dienvideiropā: problēmas risināšana ar ES lauksaimniecības politikas instrumentu palīdzību (4),

ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP 15) (5),

ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskā novērtējuma attīstības jomā (IAASTD) ziņojumu, ko sagatavojusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un Pasaules Banka un ko parakstījušas 58 valstis,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0060/2010),

| A. | tā kā klimata pārmaiņas, kas radušās, atmosfērā uzkrājoties vēsturiski nepieredzētam siltumnīcefekta gāzu (SEG) daudzumam, ir zinātniska atziņa un tās var smagi ietekmēt ekosistēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņas, kas radušās, atmosfērā uzkrājoties vēsturiski nepieredzētam siltumnīcefekta gāzu (SEG) daudzumam, ir zinātniska atziņa un tās var smagi ietekmēt ekosistēmas;

| B. | tā kā tas tieši attiecas uz lauksaimniecību, jo tā ir viens no saimnieciskās darbības veidiem, kas dabas resursus apsaimnieko cilvēces vajadzībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā tas tieši attiecas uz lauksaimniecību, jo tā ir viens no saimnieciskās darbības veidiem, kas dabas resursus apsaimnieko cilvēces vajadzībām;

| C. | tā kā klimata pārmaiņas ir viens no smagākajiem vides, kā arī sociālās un ekonomiskās kārtības apdraudējumiem, jo atsevišķu kultūru ražas apjoms ļoti mainīgo laikapstākļu ietekmē atšķiras no gada uz gadu, tieši ietekmējot visas ekonomikas nozares, turklāt lauksaimniecība to vidū ir vistrauslākā; |
| --- | --- |

C.

tā kā klimata pārmaiņas ir viens no smagākajiem vides, kā arī sociālās un ekonomiskās kārtības apdraudējumiem, jo atsevišķu kultūru ražas apjoms ļoti mainīgo laikapstākļu ietekmē atšķiras no gada uz gadu, tieši ietekmējot visas ekonomikas nozares, turklāt lauksaimniecība to vidū ir vistrauslākā;

| D. | tā kā arī lauksaimniecība, būdama viens no divu tādu nozīmīgu SEG (slāpekļa oksīds un metāns) galvenajiem avotiem, kas izdalās lauksaimnieciskās ražošanas dažādos bioloģiskajos procesos, rada klimata pārmaiņas un tajā pašā laikā ir ļoti pakļauta šo pārmaiņu negatīvajai ietekmei; |
| --- | --- |

D.

tā kā arī lauksaimniecība, būdama viens no divu tādu nozīmīgu SEG (slāpekļa oksīds un metāns) galvenajiem avotiem, kas izdalās lauksaimnieciskās ražošanas dažādos bioloģiskajos procesos, rada klimata pārmaiņas un tajā pašā laikā ir ļoti pakļauta šo pārmaiņu negatīvajai ietekmei;

| E. | tā kā lauksaimniecības radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas (tostarp lopkopības emisijas) laikā no 1999. gada līdz 2007. gadam ES–27 samazinājās par 20 % un Eiropas Savienības lauksaimniecības emisiju daļa samazinājās no 11 % 1990. gadā līdz 9,3 % 2007. gadā, īpaši pateicoties ES lauksaimniecības efektivitātes pilnveidei, pastāvīgiem jauninājumiem un jaunu tehnoloģiju izmantošanai, efektīvākai mēslojuma izmantošanai un nesenajām KLP reformām; |
| --- | --- |

E.

tā kā lauksaimniecības radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas (tostarp lopkopības emisijas) laikā no 1999. gada līdz 2007. gadam ES–27 samazinājās par 20 % un Eiropas Savienības lauksaimniecības emisiju daļa samazinājās no 11 % 1990. gadā līdz 9,3 % 2007. gadā, īpaši pateicoties ES lauksaimniecības efektivitātes pilnveidei, pastāvīgiem jauninājumiem un jaunu tehnoloģiju izmantošanai, efektīvākai mēslojuma izmantošanai un nesenajām KLP reformām;

| F. | tā kā lauksaimniecība un mežsaimniecība ir divas galvenās ekonomikas nozares, kurās iespējams uztvert cilvēku rīcības rezultātā radušos CO2, to uzglabāt un uzkrāt augsnē, kas spēj kalpot par krātuvi un fotosintēzes procesā fiksēt augos; tā kā šīm nozarēm ir arī būtisks potenciāls, lai labvēlīgi iespaidotu centienus samazināt globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā lauksaimniecība un mežsaimniecība ir divas galvenās ekonomikas nozares, kurās iespējams uztvert cilvēku rīcības rezultātā radušos CO2, to uzglabāt un uzkrāt augsnē, kas spēj kalpot par krātuvi un fotosintēzes procesā fiksēt augos; tā kā šīm nozarēm ir arī būtisks potenciāls, lai labvēlīgi iespaidotu centienus samazināt globālo sasilšanu;

| G. | tā kā klimata pārmaiņas jau tagad Eiropas Savienībā negatīvi ietekmē lauksaimniecību (ūdens resursu samazināšanās, ūdens sāļuma palielināšanās un biežāks sausums, pārtuksnešošanās, spēcīga ziemas nokrišņu daudzuma un plūdu palielināšanās ziemeļos, apdraudējums piekrastes zemienēm, paaugstinoties jūras līmenim un iespējamā augsnes pārsāļošanās, vētras un citi ekstrēmi laika apstākļi, erozija un zemes nogruvumi, kaitēkļu savairošanās, dzīvnieku un augu slimību izplatīšanās u. c.) un tā kā šo problēmu pastiprināšanās varētu radīt būtiskas ekonomiskas, sociālas un vides sekas lauksaimniecības, mežsaimniecības un tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

G.

tā kā klimata pārmaiņas jau tagad Eiropas Savienībā negatīvi ietekmē lauksaimniecību (ūdens resursu samazināšanās, ūdens sāļuma palielināšanās un biežāks sausums, pārtuksnešošanās, spēcīga ziemas nokrišņu daudzuma un plūdu palielināšanās ziemeļos, apdraudējums piekrastes zemienēm, paaugstinoties jūras līmenim un iespējamā augsnes pārsāļošanās, vētras un citi ekstrēmi laika apstākļi, erozija un zemes nogruvumi, kaitēkļu savairošanās, dzīvnieku un augu slimību izplatīšanās u. c.) un tā kā šo problēmu pastiprināšanās varētu radīt būtiskas ekonomiskas, sociālas un vides sekas lauksaimniecības, mežsaimniecības un tūrisma nozarē;

| H. | tā kā lauksaimniecības nozare spēj gan pielāgoties, gan arī ierobežot klimata pārmaiņu izraisītās sekas, izmantojot lauksaimnieku zināšanas, spēcīgu kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un pētniecības un jauninājumu attīstību, bet šos dabas procesus ir grūti pārvaldīt, tāpēc ir jāiegulda vērienīgs darbs; |
| --- | --- |

H.

tā kā lauksaimniecības nozare spēj gan pielāgoties, gan arī ierobežot klimata pārmaiņu izraisītās sekas, izmantojot lauksaimnieku zināšanas, spēcīgu kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un pētniecības un jauninājumu attīstību, bet šos dabas procesus ir grūti pārvaldīt, tāpēc ir jāiegulda vērienīgs darbs;

| I. | tā kā ES lauksaimniecības jomā ir darbavietu rezerve, kas jāaizsargā un jāattīsta; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES lauksaimniecības jomā ir darbavietu rezerve, kas jāaizsargā un jāattīsta;

| J. | tā kā lauksaimniecībai joprojām ir būtiska loma, lai ES lauku teritorijās saglabātu cilvēka darbību, jo īpaši nodrošinot plašu pakalpojumu klāstu, ko lauksaimnieki varētu piedāvāt pārējai sabiedrībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā lauksaimniecībai joprojām ir būtiska loma, lai ES lauku teritorijās saglabātu cilvēka darbību, jo īpaši nodrošinot plašu pakalpojumu klāstu, ko lauksaimnieki varētu piedāvāt pārējai sabiedrībai;

| K. | tā kā uz lauksaimniecību tieši attiecas ES mērķi atjaunīgo energoresursu attīstības jomā un tā kā šī attīstība var ievērojami veicināt SEG samazināšanos; |
| --- | --- |

K.

tā kā uz lauksaimniecību tieši attiecas ES mērķi atjaunīgo energoresursu attīstības jomā un tā kā šī attīstība var ievērojami veicināt SEG samazināšanos;

| L. | tā kā viena no ES lauksaimniecības galvenajām funkcijām ir pārtikas nodrošināšana ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā viena no ES lauksaimniecības galvenajām funkcijām ir pārtikas nodrošināšana ES iedzīvotājiem;

| M. | tā kā ES jābūt vienai no aktīvākajiem cīnītājiem pret globālo sasilšanu, |
| --- | --- |

M.

tā kā ES jābūt vienai no aktīvākajiem cīnītājiem pret globālo sasilšanu,

ES lauksaimniecības ieguldījums globālās sasilšanas mazināšanā

| 1. | apstiprina, ka ES lauksaimniecība un mežsaimniecība var palīdzēt sasniegt ES klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus, meklējot risinājumus un veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos, atbalstot oglekļa uzkrāšanu augsnē, pilnveidojot enerģijas ražošanu no ilgtspējīgiem atjaunīgiem avotiem un maksimāli palielinot fotosintēzes funkciju; uzsver, ka šajā nolūkā svarīgi ir veicināt tādu lauksaimniecību, kas ražo gan tirgojamas, gan netirgojamas preces, kas maksimāli efektīvi izmanto visu ekosistēmu potenciālu un dabas resursus un kas ievēro ekonomiskā, vides un sociālā snieguma, kā arī dzīvnieku labturības prasību saskaņu, lai uzlabotu ilgtspējību; |
| --- | --- |

1.

apstiprina, ka ES lauksaimniecība un mežsaimniecība var palīdzēt sasniegt ES klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus, meklējot risinājumus un veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos, atbalstot oglekļa uzkrāšanu augsnē, pilnveidojot enerģijas ražošanu no ilgtspējīgiem atjaunīgiem avotiem un maksimāli palielinot fotosintēzes funkciju; uzsver, ka šajā nolūkā svarīgi ir veicināt tādu lauksaimniecību, kas ražo gan tirgojamas, gan netirgojamas preces, kas maksimāli efektīvi izmanto visu ekosistēmu potenciālu un dabas resursus un kas ievēro ekonomiskā, vides un sociālā snieguma, kā arī dzīvnieku labturības prasību saskaņu, lai uzlabotu ilgtspējību;

| 2. | uzskata, ka, lauksaimniecībai aktīvāk piedaloties pasaules mēroga cīņā pret klimata pārmaiņām, nedrīkst pavājināties ES lauksaimniecības un pārtikas nozares konkurētspēja pasaules tirgū; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka, lauksaimniecībai aktīvāk piedaloties pasaules mēroga cīņā pret klimata pārmaiņām, nedrīkst pavājināties ES lauksaimniecības un pārtikas nozares konkurētspēja pasaules tirgū;

| 3. | uzskata, ka bioloģiskā lauksaimniecība, ekstensīvas ganības un integrētas ražošanas paņēmieni ir dažas no alternatīvām ekoloģiskākas lauksaimnieciskās ražošanas izpratnē; tomēr uzsver, ka jāatrod risinājumi, kas tradicionālajai lauksaimniecībai, kurā ietilpst lielākā daļa Eiropas lauksaimniecības platību, ļautu sniegt būtisku ieguldījumu ilgtspējīgā vides pārvaldībā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka bioloģiskā lauksaimniecība, ekstensīvas ganības un integrētas ražošanas paņēmieni ir dažas no alternatīvām ekoloģiskākas lauksaimnieciskās ražošanas izpratnē; tomēr uzsver, ka jāatrod risinājumi, kas tradicionālajai lauksaimniecībai, kurā ietilpst lielākā daļa Eiropas lauksaimniecības platību, ļautu sniegt būtisku ieguldījumu ilgtspējīgā vides pārvaldībā;

| 4. | atzīst, ka jauninājumu galvenais uzdevums ir samazināt lauksaimniecības ietekmi uz klimata pārmaiņām un vidi; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka jauninājumu galvenais uzdevums ir samazināt lauksaimniecības ietekmi uz klimata pārmaiņām un vidi;

| 5. | it īpaši prasa, lai nākamajā KLP, izmantojot informatīvus, izglītojošus un stimulējošus pasākumus, tiktu sekmēti paņēmieni, kas palīdz palielināt lauksaimniecības radīto SEG emisiju samazināšanas, kā arī oglekļa uztveršanas efektivitāti un potenciālu, piemēram:






  — | piemērotas, vienkāršotas augsnes apstrādes tehnoloģijas, kuras nodrošina augu segu (piemēram, retāka aršana vai atteikšanās no aršanas, ražas atlieku atstāšana uz lauka) un ļauj audzēt starpkultūras un ievērot augu seku, kas palielina fotosintēzi un veicina augsnes bagātināšanos ar organiskajām vielām, kā to ir apliecinājis pēc Eiropas Parlamenta iniciatīvas sāktais projekts “SoCo”; |
| --- | --- | --- |

5.

it īpaši prasa, lai nākamajā KLP, izmantojot informatīvus, izglītojošus un stimulējošus pasākumus, tiktu sekmēti paņēmieni, kas palīdz palielināt lauksaimniecības radīto SEG emisiju samazināšanas, kā arī oglekļa uztveršanas efektivitāti un potenciālu, piemēram:

—

piemērotas, vienkāršotas augsnes apstrādes tehnoloģijas, kuras nodrošina augu segu (piemēram, retāka aršana vai atteikšanās no aršanas, ražas atlieku atstāšana uz lauka) un ļauj audzēt starpkultūras un ievērot augu seku, kas palielina fotosintēzi un veicina augsnes bagātināšanos ar organiskajām vielām, kā to ir apliecinājis pēc Eiropas Parlamenta iniciatīvas sāktais projekts “SoCo”;

| — | apmežojuma saglabāšana un attīstīšana, kā arī mežu atjaunošana, agromežsaimniecības attīstīšana, dzīvžogu un apmežotu zonu veidošana uz lauksaimniecības zemes gabaliem, zālaugu sistēmu ierīkošana pastāvīgām vai pagaidu ganībām; |
| --- | --- |

—

apmežojuma saglabāšana un attīstīšana, kā arī mežu atjaunošana, agromežsaimniecības attīstīšana, dzīvžogu un apmežotu zonu veidošana uz lauksaimniecības zemes gabaliem, zālaugu sistēmu ierīkošana pastāvīgām vai pagaidu ganībām;

| — | tādu apsaimniekošanas metožu ieviešana, ar kurām mežos uztverto oglekli tajos var uzkrāt ilgāk; |
| --- | --- |

—

tādu apsaimniekošanas metožu ieviešana, ar kurām mežos uztverto oglekli tajos var uzkrāt ilgāk;

| — | augsnes un minerālu labāka apsaimniekošana un ar oglekli bagāto augšņu un mitro teritoriju pienācīga aizsardzība (ieteicamāk audzēt piemērotas kultūras, piemēram, niedres, nevis nosusināt); |
| --- | --- |

—

augsnes un minerālu labāka apsaimniekošana un ar oglekli bagāto augšņu un mitro teritoriju pienācīga aizsardzība (ieteicamāk audzēt piemērotas kultūras, piemēram, niedres, nevis nosusināt);

| — | lauku saimniecību modernizācija (ēku izolācija, energotaupīgas iekārtas, atjaunīgās enerģijas izmantošana) un efektīvākas ražošanas ķēdes; |
| --- | --- |

—

lauku saimniecību modernizācija (ēku izolācija, energotaupīgas iekārtas, atjaunīgās enerģijas izmantošana) un efektīvākas ražošanas ķēdes;

| — | modernas barošanas, uzglabāšanas un mēslojuma apsaimniekošanas vai mēslošanas tehnoloģijas, ar ko var ievērojami samazināt metāna emisijas; |
| --- | --- |

—

modernas barošanas, uzglabāšanas un mēslojuma apsaimniekošanas vai mēslošanas tehnoloģijas, ar ko var ievērojami samazināt metāna emisijas;

| — | pārtikas ražošanā radušās biomasas enerģijas reģenerācija, ar ko ne tikai panāk blakusproduktu un atkritumu izmantošanu, bet arī veicina CO2 emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

—

pārtikas ražošanā radušās biomasas enerģijas reģenerācija, ar ko ne tikai panāk blakusproduktu un atkritumu izmantošanu, bet arī veicina CO2 emisiju samazināšanu;

| — | kokaugu un lakstaugu (kultūraugu) ar augstu enerģētisko vērtību audzēšana applūstošās teritorijās un mitrainēs, smilšainās augsnēs un lauksaimniecībai mazāk piemērotās augsnēs, lai absorbētu CO2 un palielinātu oglekļa uztveršanu; |
| --- | --- |

—

kokaugu un lakstaugu (kultūraugu) ar augstu enerģētisko vērtību audzēšana applūstošās teritorijās un mitrainēs, smilšainās augsnēs un lauksaimniecībai mazāk piemērotās augsnēs, lai absorbētu CO2 un palielinātu oglekļa uztveršanu;

| 6. | uzsver, ka šie lauksaimnieciskie paņēmieni, kas ir dabiskajiem apstākļiem nekaitīgākie, arī labvēlīgi ietekmē bioloģiskās daudzveidības bagātināšanos, augšņu kvalitātes uzlabošanos un ūdens uzkrāšanas spēju, kā arī veicina erozijas un piesārņojuma mazināšanu, kamēr sabiedrības interesēs ir ierobežot lauksaimnieciskās darbības ietekmi uz klimata pārmaiņām, ko veicina lauksaimniecība; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka šie lauksaimnieciskie paņēmieni, kas ir dabiskajiem apstākļiem nekaitīgākie, arī labvēlīgi ietekmē bioloģiskās daudzveidības bagātināšanos, augšņu kvalitātes uzlabošanos un ūdens uzkrāšanas spēju, kā arī veicina erozijas un piesārņojuma mazināšanu, kamēr sabiedrības interesēs ir ierobežot lauksaimnieciskās darbības ietekmi uz klimata pārmaiņām, ko veicina lauksaimniecība;

| 7. | aicina izveidot vienotu Eiropas mežsaimniecības politiku, lai ar to veicinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un audzēšanu, kā arī gūtu lielāku atdevi no ieguldījumiem mežrūpniecībā — nozarē, kas dod vislielāko ieguldījumu oglekļa uztveršanā — un tās ekonomiskajā attīstībā; uzskata, ka tam jānotiek, stingri ievērojot mežsaimniecības dažādās reģionālās īpatnības, jo meža biotopu veidu iespējas un apdraudējums Dienvideiropā un Ziemeļeiropā ir atšķirīgs; |
| --- | --- |

7.

aicina izveidot vienotu Eiropas mežsaimniecības politiku, lai ar to veicinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un audzēšanu, kā arī gūtu lielāku atdevi no ieguldījumiem mežrūpniecībā — nozarē, kas dod vislielāko ieguldījumu oglekļa uztveršanā — un tās ekonomiskajā attīstībā; uzskata, ka tam jānotiek, stingri ievērojot mežsaimniecības dažādās reģionālās īpatnības, jo meža biotopu veidu iespējas un apdraudējums Dienvideiropā un Ziemeļeiropā ir atšķirīgs;

| 8. | norāda, ka meži arī lielā mērā veicina ūdeņu efektīvu apsaimniekošanu; tāpēc uzsver, ka jāatbalsta dalībvalstu apņemšanās mežus apsaimniekot tādā veidā, kas samazinās ūdens režīma atšķirības sausuma un plūdu periodos, šādi samazinot sausuma un plūdu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību, enerģijas ražošanu un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka meži arī lielā mērā veicina ūdeņu efektīvu apsaimniekošanu; tāpēc uzsver, ka jāatbalsta dalībvalstu apņemšanās mežus apsaimniekot tādā veidā, kas samazinās ūdens režīma atšķirības sausuma un plūdu periodos, šādi samazinot sausuma un plūdu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību, enerģijas ražošanu un iedzīvotājiem;

| 9. | iesaka pastiprināt politiskos pasākumus attiecībā uz kalnu apgabaliem, jo ganību uzturēšanai un lopkopībai ir ļoti svarīga nozīme, lai ierobežotu klimata pārmaiņas un atbalstītu pielāgošanos un jutīguma samazināšanos, jo īpaši piemēroti apsaimniekojot ganības; |
| --- | --- |

9.

iesaka pastiprināt politiskos pasākumus attiecībā uz kalnu apgabaliem, jo ganību uzturēšanai un lopkopībai ir ļoti svarīga nozīme, lai ierobežotu klimata pārmaiņas un atbalstītu pielāgošanos un jutīguma samazināšanos, jo īpaši piemēroti apsaimniekojot ganības;

| 10. | ierosina izstrādāt stratēģiju, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību Eiropas Savienībā, ietverot šādus plānus:






  — | rīcības plāns visvairāk skartajiem apgabaliem: tādu augu sugu izmantošana, kas pielāgojušās jaunajiem klimata apstākļiem, lauksaimniecības grafika pielāgošana jaunajiem apstākļiem, apmežošanas pasākumi, siltumnīcu ierīkošana, ūdens resursu apsaimniekošana lauksaimniecībā, piesārņotās augsnes attīrīšana; |
| --- | --- | --- |

10.

ierosina izstrādāt stratēģiju, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību Eiropas Savienībā, ietverot šādus plānus:

—

rīcības plāns visvairāk skartajiem apgabaliem: tādu augu sugu izmantošana, kas pielāgojušās jaunajiem klimata apstākļiem, lauksaimniecības grafika pielāgošana jaunajiem apstākļiem, apmežošanas pasākumi, siltumnīcu ierīkošana, ūdens resursu apsaimniekošana lauksaimniecībā, piesārņotās augsnes attīrīšana;

| — | ilgtermiņa plāns klimata pārmaiņu cēloņu novēršanai, veicinot tādu pasaules ekonomiku, kuras pamatā ir CO2 emisiju samazināšana un energoapgādes drošība; |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa plāns klimata pārmaiņu cēloņu novēršanai, veicinot tādu pasaules ekonomiku, kuras pamatā ir CO2 emisiju samazināšana un energoapgādes drošība;

| 11. | uzsver, ka slāpekļa oksīda emisijas var samazināt, efektīvāk lietojot slāpekļa mēslojumu (precīzā lauksaimniecība); turklāt uzsver, ka mēslošana ar biogāzes ražošanas atlikumiem ir iespēja pielietot precīzas organiskās mēslošanas paņēmienu un tādējādi samazināt emisijas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka slāpekļa oksīda emisijas var samazināt, efektīvāk lietojot slāpekļa mēslojumu (precīzā lauksaimniecība); turklāt uzsver, ka mēslošana ar biogāzes ražošanas atlikumiem ir iespēja pielietot precīzas organiskās mēslošanas paņēmienu un tādējādi samazināt emisijas;

| 12. | aicina pastiprināt pētījumus lauksaimniecības dzīvnieku barošanas un vaislas dzīvnieku ģenētiskās selekcijas jomā, lai samazinātu metāna emisijas, ar nosacījumu, ka šādi seku mazināšanas pasākumi netiek pieņemti, ja tie apdraud dzīvnieku veselību vai labturību; vienlaikus prasa izveidot informatīvo programmu, kas ļautu samazināt Eiropas Savienības atkarību no augu olbaltumvielu importa dzīvnieku barošanas nolūkā, kā arī programmu,ar kuras palīdzību patērētājus informē par viņu iepirkšanās un uztura paradumu ietekmi uz klimatu; |
| --- | --- |

12.

aicina pastiprināt pētījumus lauksaimniecības dzīvnieku barošanas un vaislas dzīvnieku ģenētiskās selekcijas jomā, lai samazinātu metāna emisijas, ar nosacījumu, ka šādi seku mazināšanas pasākumi netiek pieņemti, ja tie apdraud dzīvnieku veselību vai labturību; vienlaikus prasa izveidot informatīvo programmu, kas ļautu samazināt Eiropas Savienības atkarību no augu olbaltumvielu importa dzīvnieku barošanas nolūkā, kā arī programmu,ar kuras palīdzību patērētājus informē par viņu iepirkšanās un uztura paradumu ietekmi uz klimatu;

| 13. | līdztekus aktīvi aicina veikt pasākumus ar mērķi paātrināt un pastiprināt pētījumus augu selekcijas jomā, lai kultūras un augi kļūtu piemērotāki jaunajiem klimata apstākļiem un lai ar pietiekamu daudzumu un kvalitatīvām izejvielām atrisinātu problēmas, ko rada klimata pārmaiņas īpaši pārtikas apgādes drošības prasību jomā; uzskata, ka pētījumi pirmām kārtām jāveic tādu augu jomā, kuri ir izturīgi pret ūdens trūkumu un ļoti augstu temperatūru un atbilstīgu kultivēšanas paņēmienu jomā; uzsver arī, ka šīs šķirnes un paņēmieni var kļūt par alternatīvu risinājumu ļoti dārgām un neefektīvām apūdeņošanas sistēmām, kas ir izveidotas dažās zonās un ka vēl viena no to priekšrocībām ir pozitīvais vērtējums vietējo kopienu skatījumā; |
| --- | --- |

13.

līdztekus aktīvi aicina veikt pasākumus ar mērķi paātrināt un pastiprināt pētījumus augu selekcijas jomā, lai kultūras un augi kļūtu piemērotāki jaunajiem klimata apstākļiem un lai ar pietiekamu daudzumu un kvalitatīvām izejvielām atrisinātu problēmas, ko rada klimata pārmaiņas īpaši pārtikas apgādes drošības prasību jomā; uzskata, ka pētījumi pirmām kārtām jāveic tādu augu jomā, kuri ir izturīgi pret ūdens trūkumu un ļoti augstu temperatūru un atbilstīgu kultivēšanas paņēmienu jomā; uzsver arī, ka šīs šķirnes un paņēmieni var kļūt par alternatīvu risinājumu ļoti dārgām un neefektīvām apūdeņošanas sistēmām, kas ir izveidotas dažās zonās un ka vēl viena no to priekšrocībām ir pozitīvais vērtējums vietējo kopienu skatījumā;

| 14. | uzsver, ka organiskā mēslojuma optimizēta uzkrāšana un izkliedēšana, kā arī šo mēslu pārstrāde anaerobiskās iekārtās pašlaik ir viena no perspektīvākajām tehnoloģijām, lai (nodrošinot arī atjaunīgo enerģijas avotu) samazinātu metāna emisijas un samazinātu atkarību no ķīmiskā slāpekļa mēslojuma, it īpaši reģionos, kur ir intensīva lopkopība; uzskata, ka, izmantojot biogāzi, lauksaimniecība var pati sevi nodrošināt ar enerģiju; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka organiskā mēslojuma optimizēta uzkrāšana un izkliedēšana, kā arī šo mēslu pārstrāde anaerobiskās iekārtās pašlaik ir viena no perspektīvākajām tehnoloģijām, lai (nodrošinot arī atjaunīgo enerģijas avotu) samazinātu metāna emisijas un samazinātu atkarību no ķīmiskā slāpekļa mēslojuma, it īpaši reģionos, kur ir intensīva lopkopība; uzskata, ka, izmantojot biogāzi, lauksaimniecība var pati sevi nodrošināt ar enerģiju;

| 15. | šajā saistībā norāda uz to, ka jābūt iespējai par minerālmēslu aizvietotāju izmantot digestātu no fermentiem biogāzes ražošanai, neiekļaujot to “organiskā mēslojuma” kategorijā, jo tādējādi iespējams ievērojami samazināt minerālmēslu lietošanu; |
| --- | --- |

15.

šajā saistībā norāda uz to, ka jābūt iespējai par minerālmēslu aizvietotāju izmantot digestātu no fermentiem biogāzes ražošanai, neiekļaujot to “organiskā mēslojuma” kategorijā, jo tādējādi iespējams ievērojami samazināt minerālmēslu lietošanu;

| 16. | aicina paātrināt administratīvo procedūru vienkāršošanu, kā arī pētniecību un izstrādi ar mērķi apsaimniekot un lietderīgi izmantot biomasu, kas atrodas lauku saimniecībās (lauksaimniecības vai mežsaimniecības atkritumi), lopkopībā radušos biogāzi un citus ilgtspējīgus agrodegvielas veidus ar nosacījumu, ka tie neapdraud nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

16.

aicina paātrināt administratīvo procedūru vienkāršošanu, kā arī pētniecību un izstrādi ar mērķi apsaimniekot un lietderīgi izmantot biomasu, kas atrodas lauku saimniecībās (lauksaimniecības vai mežsaimniecības atkritumi), lopkopībā radušos biogāzi un citus ilgtspējīgus agrodegvielas veidus ar nosacījumu, ka tie neapdraud nodrošinātību ar pārtiku;

| 17. | uzsver, ka, izmantojot biomasu, ir jāpiemēro ilgtspējības princips; attiecīgi jāveicina tās izmantošana iespējami tuvu vietai, kur audzē lauksaimnieciskās izejvielas; tas varētu samazināt enerģijas zudumus, ko rada transportēšana; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka, izmantojot biomasu, ir jāpiemēro ilgtspējības princips; attiecīgi jāveicina tās izmantošana iespējami tuvu vietai, kur audzē lauksaimnieciskās izejvielas; tas varētu samazināt enerģijas zudumus, ko rada transportēšana;

| 18. | norāda, ka biomasas izmantošana apkurei varētu būtiski samazināt klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis lauku attīstībai paredzēto finansējumu piešķirt lauku publiskajām iestādēm, kuras pāriet uz bioenerģētiskām apkures sistēmām; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka biomasas izmantošana apkurei varētu būtiski samazināt klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis lauku attīstībai paredzēto finansējumu piešķirt lauku publiskajām iestādēm, kuras pāriet uz bioenerģētiskām apkures sistēmām;

| 19. | vērš uzmanību uz to, ka plašāka informācijas un sakaru tehnoloģiju lietošana (IST) varētu uzlabot vairāku ražošanas posmu uzraudzību un tādējādi optimizēt pārvaldību, lai palielinātu produkciju salīdzinājumā ar ražošanas līdzekļu izmantošanu un vienlaikus samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī enerģijas patēriņu; turklāt uzsver, ka, cenšoties padarīt gan lauksaimniecību ekoloģiski ilgtspējīgāku, gan nozari konkurētspējīgāku, galvenie uzdevumi ir plašāka IST lietošana, politikas virzienu saskaņošana, lai veicinātu jauno tehnoloģiju mācīšanu lauksaimniekiem un atbalstītu jaunradi un uzņēmējdarbību it īpaši jauno lauksaimnieku vidū; |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz to, ka plašāka informācijas un sakaru tehnoloģiju lietošana (IST) varētu uzlabot vairāku ražošanas posmu uzraudzību un tādējādi optimizēt pārvaldību, lai palielinātu produkciju salīdzinājumā ar ražošanas līdzekļu izmantošanu un vienlaikus samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī enerģijas patēriņu; turklāt uzsver, ka, cenšoties padarīt gan lauksaimniecību ekoloģiski ilgtspējīgāku, gan nozari konkurētspējīgāku, galvenie uzdevumi ir plašāka IST lietošana, politikas virzienu saskaņošana, lai veicinātu jauno tehnoloģiju mācīšanu lauksaimniekiem un atbalstītu jaunradi un uzņēmējdarbību it īpaši jauno lauksaimnieku vidū;

| 20. | uzsver, ka ES ir galvenā lauksaimniecības produktu importētāja, un tas nozīmē lielāku oglekļa bilanci nekā Eiropas ražotājiem, jo vides kritēriji trešās valstīs bieži vien ir zemāki un emisijas rodas garajā transportēšanas ceļā, turklāt notiek mežu izciršana; uzskata, ka, izmantojot mērķtiecīgu komunikācijas stratēģiju, patērētāji ir jāinformē par tāda veselīga un līdzsvarota uztura priekšrocībām, kas sastāv no kvalitatīviem, reģionāliem un sezonāliem produktiem, kuri iegūti ilgtspējīgā un efektīvā lauksaimnieciskajā ražošanā, kuras oglekļa emisijas atšķiras no importētu produktu emisijām; uzskata arī, ka atbilstīgi jākompensē Eiropas lauksaimnieku centieni samazināt emisijas un jāatbalsta vietējās ražošanas dažādošana (tostarp attīstot augu proteīnu ražošanu ES); |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ES ir galvenā lauksaimniecības produktu importētāja, un tas nozīmē lielāku oglekļa bilanci nekā Eiropas ražotājiem, jo vides kritēriji trešās valstīs bieži vien ir zemāki un emisijas rodas garajā transportēšanas ceļā, turklāt notiek mežu izciršana; uzskata, ka, izmantojot mērķtiecīgu komunikācijas stratēģiju, patērētāji ir jāinformē par tāda veselīga un līdzsvarota uztura priekšrocībām, kas sastāv no kvalitatīviem, reģionāliem un sezonāliem produktiem, kuri iegūti ilgtspējīgā un efektīvā lauksaimnieciskajā ražošanā, kuras oglekļa emisijas atšķiras no importētu produktu emisijām; uzskata arī, ka atbilstīgi jākompensē Eiropas lauksaimnieku centieni samazināt emisijas un jāatbalsta vietējās ražošanas dažādošana (tostarp attīstot augu proteīnu ražošanu ES);

| 21. | šajā saistībā atbalsta brīvprātīgu ES izcelsmes marķējumu produktiem, kuru izcelsme ir saistīta tikai ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

21.

šajā saistībā atbalsta brīvprātīgu ES izcelsmes marķējumu produktiem, kuru izcelsme ir saistīta tikai ar Eiropas Savienību;

| 22. | aicina ieviest efektīvus mehānismus importa no trešām valstīm kontrolēšanai, un prasa panākt, lai no trešām valstīm ievestie produkti atbilstu tiem pašiem nosacījumiem, kādi Eiropas ražotājiem jāievēro attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām, lai neciestu ES produktu konkurētspēja; |
| --- | --- |

22.

aicina ieviest efektīvus mehānismus importa no trešām valstīm kontrolēšanai, un prasa panākt, lai no trešām valstīm ievestie produkti atbilstu tiem pašiem nosacījumiem, kādi Eiropas ražotājiem jāievēro attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām, lai neciestu ES produktu konkurētspēja;

| 23. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir atkal jāiegulda līdzekļi lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstības politikas attīstībā, lai sadarbotos jauno darba paņēmienu izplatīšanā un veicinātu citu ilgtspējīgu lauksaimniecību attīstību pasaulē; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir atkal jāiegulda līdzekļi lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstības politikas attīstībā, lai sadarbotos jauno darba paņēmienu izplatīšanā un veicinātu citu ilgtspējīgu lauksaimniecību attīstību pasaulē;

Pasākumi, lai Eiropas lauksaimniecību pielāgotu globālās sasilšanas sekām

| 24. | uzsver, ka Eiropas lauksaimniecība pielāgojas notiekošajām klimata pārmaiņām, un tas jādara arī turpmāk, un jāsagatavojas ietekmei, kādu šīs pārmaiņas radīs vairākos ES reģionos; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka Eiropas lauksaimniecība pielāgojas notiekošajām klimata pārmaiņām, un tas jādara arī turpmāk, un jāsagatavojas ietekmei, kādu šīs pārmaiņas radīs vairākos ES reģionos;

| 25. | uzskata, ka šajā saistībā Eiropas Savienībai jāizstrādā saskaņota stratēģija, kas paredz lauksaimniecību pielāgot divu dažādu veidu problēmām, kas sagaidāmas klimata pārmaiņu jomā:






  — | no vienas puses, vidējās temperatūras pieaugums; |
| --- | --- | --- |

25.

uzskata, ka šajā saistībā Eiropas Savienībai jāizstrādā saskaņota stratēģija, kas paredz lauksaimniecību pielāgot divu dažādu veidu problēmām, kas sagaidāmas klimata pārmaiņu jomā:

—

no vienas puses, vidējās temperatūras pieaugums;

| — | no otras puses, vislielākais klimatisko apstākļu mainīgums, kas aizvien biežāk rada ārkārtas situācijas; |
| --- | --- |

—

no otras puses, vislielākais klimatisko apstākļu mainīgums, kas aizvien biežāk rada ārkārtas situācijas;

| 26. | uzskata, ka KLP galvenā uzmanība jāpievērš ilgtspējīgākai un efektīvākai resursu apsaimniekošanai, un tas jāņem vērā saistībā ar gaidāmo KLP reformu:






  — | ūdens resursu optimāla apsaimniekošana (efektīvas apūdeņošanas sistēmas, attīrīta ūdens izmantošana, ekonomisks ūdens patēriņš, apstrādājot aramzemi, pakalnu ūdens krātuves u. c.), lietotāju atbildības sajūtas palielināšana; |
| --- | --- | --- |

26.

uzskata, ka KLP galvenā uzmanība jāpievērš ilgtspējīgākai un efektīvākai resursu apsaimniekošanai, un tas jāņem vērā saistībā ar gaidāmo KLP reformu:

—

ūdens resursu optimāla apsaimniekošana (efektīvas apūdeņošanas sistēmas, attīrīta ūdens izmantošana, ekonomisks ūdens patēriņš, apstrādājot aramzemi, pakalnu ūdens krātuves u. c.), lietotāju atbildības sajūtas palielināšana;

| — | piemērota šķirņu izvēle, jo īpaši atlasot ārkārtējos apstākļos izturīgas šķirnes, un augu seka ar kultūrām, kas pielāgotas sausumam, slimībām u. c.); |
| --- | --- |

—

piemērota šķirņu izvēle, jo īpaši atlasot ārkārtējos apstākļos izturīgas šķirnes, un augu seka ar kultūrām, kas pielāgotas sausumam, slimībām u. c.);

| — | augšņu aizsardzība (nodrošinot tajās organiskās vielas) pret ūdens un vēja izraisītu eroziju; |
| --- | --- |

—

augšņu aizsardzība (nodrošinot tajās organiskās vielas) pret ūdens un vēja izraisītu eroziju;

| — | aleju, dzīvžogu stādīšana vai mežainu platību ierīkošana zemes gabalu malās, lai aizturētu ūdeni, ierobežotu virszemes noteces ūdeņus un izmantotu šos stādījumus par vējlauzējjoslām un patvērumu kultūraugu palīgorganismiem, piemēram, apputeksnētājkukaiņiem; |
| --- | --- |

—

aleju, dzīvžogu stādīšana vai mežainu platību ierīkošana zemes gabalu malās, lai aizturētu ūdeni, ierobežotu virszemes noteces ūdeņus un izmantotu šos stādījumus par vējlauzējjoslām un patvērumu kultūraugu palīgorganismiem, piemēram, apputeksnētājkukaiņiem;

| — | ganību uzturēšana un lopkopības veicināšana ganībās; |
| --- | --- |

—

ganību uzturēšana un lopkopības veicināšana ganībās;

| — | slimību uzraudzības un kontroles pasākumi; šajā saistībā jāievieš valsts, pēc tam arī ES slimību izplatīšanās un atkārtotas izplatīšanās uzraudzības mehānismi; |
| --- | --- |

—

slimību uzraudzības un kontroles pasākumi; šajā saistībā jāievieš valsts, pēc tam arī ES slimību izplatīšanās un atkārtotas izplatīšanās uzraudzības mehānismi;

| — | kaitēkļu uzraudzības un kontroles pasākumi; šajā saistībā jāievieš invāzijas potenciāla uzraudzība un sanitāro apstākļu kontroles pasākumi (pastiprinātas pārbaudes pie robežām un vietās ar paaugstinātu riska pakāpi, piemēram, stādu audzētavās un lidostās, kā arī bioloģiskās drošības pasākumi); |
| --- | --- |

—

kaitēkļu uzraudzības un kontroles pasākumi; šajā saistībā jāievieš invāzijas potenciāla uzraudzība un sanitāro apstākļu kontroles pasākumi (pastiprinātas pārbaudes pie robežām un vietās ar paaugstinātu riska pakāpi, piemēram, stādu audzētavās un lidostās, kā arī bioloģiskās drošības pasākumi);

| — | piesārņotās augsnes attīrīšana; |
| --- | --- |

—

piesārņotās augsnes attīrīšana;

| — | tādu mežu uzturēšana, kas pielāgojas klimata pārmaiņām, un mežu apsaimniekošana, lai ierobežotu ugunsgrēku draudus; |
| --- | --- |

—

tādu mežu uzturēšana, kas pielāgojas klimata pārmaiņām, un mežu apsaimniekošana, lai ierobežotu ugunsgrēku draudus;

| 27. | uzsver, ka var būt nepieciešams no jauna ieviest ūdens apsaimniekošanu zemkopībai mazāk piemērotajās agrāk sliktu vietējo apstākļu dēļ applūstošajās, bet vēlāk nosusinātajās teritorijās, un turklāt atkārtoti izskatīt plūsmu regulēšanu, atkal atdzīvināt piemērotās applūstošās teritorijas un tās no jauna apmežot; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka var būt nepieciešams no jauna ieviest ūdens apsaimniekošanu zemkopībai mazāk piemērotajās agrāk sliktu vietējo apstākļu dēļ applūstošajās, bet vēlāk nosusinātajās teritorijās, un turklāt atkārtoti izskatīt plūsmu regulēšanu, atkal atdzīvināt piemērotās applūstošās teritorijas un tās no jauna apmežot;

Ietekme uz Eiropas lauksaimniecības modeli

| 28. | uzsver, ka KLP jāveicina ilgtspējīgāka lauksaimniecības politika, palielinot atdevi un vienlaikus paturot prātā, ka globālās sasilšanas dēļ pasaulē, tostarp arī Eiropā, var tikt apdraudēta ražošanas jauda un iedzīvotāju nodrošināšana ar pārtiku; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka KLP jāveicina ilgtspējīgāka lauksaimniecības politika, palielinot atdevi un vienlaikus paturot prātā, ka globālās sasilšanas dēļ pasaulē, tostarp arī Eiropā, var tikt apdraudēta ražošanas jauda un iedzīvotāju nodrošināšana ar pārtiku;

| 29. | vienlaikus uzskata, ka KLP jāpiedāvā dalībvalstu vietējām iestādēm finanšu stimuli pasākumiem, kuriem ir šādi mērķi:






  — | ražošanas jaudas atjaunošana un tādu dabisko ekosistēmu, kultūru un citu materiālo vērtību aizsardzība, ko skāris sausums, pārtuksnešošanās vai plūdi; |
| --- | --- | --- |

29.

vienlaikus uzskata, ka KLP jāpiedāvā dalībvalstu vietējām iestādēm finanšu stimuli pasākumiem, kuriem ir šādi mērķi:

—

ražošanas jaudas atjaunošana un tādu dabisko ekosistēmu, kultūru un citu materiālo vērtību aizsardzība, ko skāris sausums, pārtuksnešošanās vai plūdi;

| — | metožu uzlabošana ūdens, zemes un augu resursu izmantošanai, kas laika gaitā ir izrādījušies izsmeļami; |
| --- | --- |

—

metožu uzlabošana ūdens, zemes un augu resursu izmantošanai, kas laika gaitā ir izrādījušies izsmeļami;

| — | pasākumi augu sugu un dzīvnieku šķirņu izpētei, audzēšanai un izplatīšanai sausajos reģionos vai teritorijās, kas pakļautas pārtuksnešošanās riskam; |
| --- | --- |

—

pasākumi augu sugu un dzīvnieku šķirņu izpētei, audzēšanai un izplatīšanai sausajos reģionos vai teritorijās, kas pakļautas pārtuksnešošanās riskam;

| — | preventīvo pasākumu uzlabošana; |
| --- | --- |

—

preventīvo pasākumu uzlabošana;

| 30. | konstatē, ka klimata pārmaiņas tieši un ļoti dramatiski ietekmē lauksaimniecību un ka tāpēc, izstrādājot klimata pārmaiņu seku ierobežošanas pasākumus, prioritāte ir jādod lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

30.

konstatē, ka klimata pārmaiņas tieši un ļoti dramatiski ietekmē lauksaimniecību un ka tāpēc, izstrādājot klimata pārmaiņu seku ierobežošanas pasākumus, prioritāte ir jādod lauksaimniecībai;

| 31. | uzskata, ka KLP “veselības pārbaudē” noteiktie jaunie uzdevumi, piemēram, klimata pārmaiņas, ūdens pārvaldība, atjaunīgās enerģijas un bioloģiskā daudzveidība ir jāvirza tālāk un tiem jāpievieno arī augsnes kvalitātes saglabāšana un uzlabošana, kā arī tās funkcijas (oglekļa uztveršana, ūdens un minerālvielu noturēšanas spēja, bioloģiskais dzīves cikls ...), jo šie svarīgie jautājumi ir saistīti ar nākotnes paaudžu interesēm un ir jāņem vērā KLP arī turpmāk; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka KLP “veselības pārbaudē” noteiktie jaunie uzdevumi, piemēram, klimata pārmaiņas, ūdens pārvaldība, atjaunīgās enerģijas un bioloģiskā daudzveidība ir jāvirza tālāk un tiem jāpievieno arī augsnes kvalitātes saglabāšana un uzlabošana, kā arī tās funkcijas (oglekļa uztveršana, ūdens un minerālvielu noturēšanas spēja, bioloģiskais dzīves cikls ...), jo šie svarīgie jautājumi ir saistīti ar nākotnes paaudžu interesēm un ir jāņem vērā KLP arī turpmāk;

| 32. | atzīmē, ka pašreizējā ekoloģisko noteikumu sistēma, kuru izstrādājot mērķis bija panākt, lai lauksaimnieki ievērotu ļoti augstus dzīvnieku labturības un veselības, kā arī vides aizsardzības standartus, radīja problēmas lauksaimniekiem un savā pašreizējā formā tā nav labākais vēlamā rezultāta sasniegšanas līdzeklis; aicina gaidāmās KLP reformas kontekstā vairāk uzsvērt ilgstpējīgākus un efektīvākus ražošanas modeļus, neaizmirstot, ka šajā nolūkā ir nepieciešams valsts finansējums, lai lauksaimnieki varētu segt papildizmaksas, ko rada “sabiedrisko labumu” piegāde visas sabiedrības labā (lauku apvidu uzturēšana, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, oglekļa uztveršana, nodrošinātība ar pārtiku); |
| --- | --- |

32.

atzīmē, ka pašreizējā ekoloģisko noteikumu sistēma, kuru izstrādājot mērķis bija panākt, lai lauksaimnieki ievērotu ļoti augstus dzīvnieku labturības un veselības, kā arī vides aizsardzības standartus, radīja problēmas lauksaimniekiem un savā pašreizējā formā tā nav labākais vēlamā rezultāta sasniegšanas līdzeklis; aicina gaidāmās KLP reformas kontekstā vairāk uzsvērt ilgstpējīgākus un efektīvākus ražošanas modeļus, neaizmirstot, ka šajā nolūkā ir nepieciešams valsts finansējums, lai lauksaimnieki varētu segt papildizmaksas, ko rada “sabiedrisko labumu” piegāde visas sabiedrības labā (lauku apvidu uzturēšana, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, oglekļa uztveršana, nodrošinātība ar pārtiku);

| 33. | atzīst, ka KLP jānosaka pasaulē vadošie standarti vides aizsardzības jomā; norāda, ka tas nozīmēs tādas izmaksas, ko nevarēs atgūt no tirgus dalībniekiem, lai gan daļēji tas uzskatāms par sabiedrisko labumu, turklāt būs jānodrošina ES ražotāju aizsardzība pret trešo valstu konkurenci, kuras neievēro ES vides standartus; |
| --- | --- |

33.

atzīst, ka KLP jānosaka pasaulē vadošie standarti vides aizsardzības jomā; norāda, ka tas nozīmēs tādas izmaksas, ko nevarēs atgūt no tirgus dalībniekiem, lai gan daļēji tas uzskatāms par sabiedrisko labumu, turklāt būs jānodrošina ES ražotāju aizsardzība pret trešo valstu konkurenci, kuras neievēro ES vides standartus;

| 34. | uzskata, ka globālā sasilšana liek Eiropas Savienībai pielāgot lauksaimniecības politikas modeli; tāpēc aicina Komisiju nākamajā paziņojumā par KLP pēc 2013. gada, ievērojot visus KLP mērķus, atbalstīt ilgtspējīgākas un efektīvākas lauksaimniecības modeli, kas piemērots nekaitīgas pārtikas ražošanai pietiekamā daudzumā un kas labāk nodrošina vides līdzsvaru; šāda modeļa pamatā ir jābūt taisnīgai un likumīgai lauksaimnieku atbalsta sistēmai un tam ir jāceļ lauksaimnieka profesijas prestižs; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka globālā sasilšana liek Eiropas Savienībai pielāgot lauksaimniecības politikas modeli; tāpēc aicina Komisiju nākamajā paziņojumā par KLP pēc 2013. gada, ievērojot visus KLP mērķus, atbalstīt ilgtspējīgākas un efektīvākas lauksaimniecības modeli, kas piemērots nekaitīgas pārtikas ražošanai pietiekamā daudzumā un kas labāk nodrošina vides līdzsvaru; šāda modeļa pamatā ir jābūt taisnīgai un likumīgai lauksaimnieku atbalsta sistēmai un tam ir jāceļ lauksaimnieka profesijas prestižs;

| 35. | uzskata, ka obligāti ir jāsaglabā augstām prasībām atbilstoša KLP, lai Eiropas lauksaimniecība turpmāk sniegtu savu ieguldījumu pārtikas nekaitīguma un klimata aizsardzības jomā, turklāt jo īpaši svarīgi ir turpināt no Kopienas budžeta finansēto tiešo maksājumu sistēmu, kā arī Kopienas mērogā vienkāršotus un taisnīgus maksājumus; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka obligāti ir jāsaglabā augstām prasībām atbilstoša KLP, lai Eiropas lauksaimniecība turpmāk sniegtu savu ieguldījumu pārtikas nekaitīguma un klimata aizsardzības jomā, turklāt jo īpaši svarīgi ir turpināt no Kopienas budžeta finansēto tiešo maksājumu sistēmu, kā arī Kopienas mērogā vienkāršotus un taisnīgus maksājumus;

| 36. | uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir radīt un pastāvīgi saglabāt pamatu alternatīvu ekonomikas veidu attīstībai, kas mazina vietējo iedzīvotāju atkarību no sausuma periodu skartās lauksaimnieciskās ražošanas vai arī vispār no dabas resursiem; turklāt uzsver, ka piekļuve Eiropas veicināšanas fondu līdzekļiem ir izšķiroši nozīmīga, lai veidotos apstākļi alternatīvu ekonomikas veidu attīstībai; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir radīt un pastāvīgi saglabāt pamatu alternatīvu ekonomikas veidu attīstībai, kas mazina vietējo iedzīvotāju atkarību no sausuma periodu skartās lauksaimnieciskās ražošanas vai arī vispār no dabas resursiem; turklāt uzsver, ka piekļuve Eiropas veicināšanas fondu līdzekļiem ir izšķiroši nozīmīga, lai veidotos apstākļi alternatīvu ekonomikas veidu attīstībai;

| 37. | norāda, ka ļoti svarīgi ir veicināt metodes plašai, vietējām vajadzībām atbilstošai attīstības plānošanai laukos, proti, ieviešot zemes optimālas izmantošanas principu, lai izdotos pielāgoties mainīgajiem vides apstākļiem (ilgāki sausuma periodi, zemes nogruvumi, plūdi u.t.t.) un tirgum, kurā tiek piedāvāti vietējie produkti vai vietējie pakalpojumi; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka ļoti svarīgi ir veicināt metodes plašai, vietējām vajadzībām atbilstošai attīstības plānošanai laukos, proti, ieviešot zemes optimālas izmantošanas principu, lai izdotos pielāgoties mainīgajiem vides apstākļiem (ilgāki sausuma periodi, zemes nogruvumi, plūdi u.t.t.) un tirgum, kurā tiek piedāvāti vietējie produkti vai vietējie pakalpojumi;

| 38. | aicina Komisiju arī apsvērt jaunas atbalsta sistēmas, kuru mērķis būtu veicināt lauksaimniecības ieguldījumu CO2 samazināšanā, piemēram, oglekļa fiksāciju lauksaimniecības augsnē un biomasā un kuras ļautu veicināt lauksaimniecības platību tādu izmantošanu, kas sniedz pozitīvu ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju arī apsvērt jaunas atbalsta sistēmas, kuru mērķis būtu veicināt lauksaimniecības ieguldījumu CO2 samazināšanā, piemēram, oglekļa fiksāciju lauksaimniecības augsnē un biomasā un kuras ļautu veicināt lauksaimniecības platību tādu izmantošanu, kas sniedz pozitīvu ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā;

| 39. | uzsver, ka Komisijai ir jāiesniedz precīzas aplēses par izmaksām, kuras saistītas ar lauksaimniecības pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka Komisijai ir jāiesniedz precīzas aplēses par izmaksām, kuras saistītas ar lauksaimniecības pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| 40. | uzskata, ka jāpastiprina un jāpielāgo risku un krīžu pārvaldības instrumenti atbilstīgi aizvien lielākai tirgu nepastāvībai un ar klimatu saistīto risku attīstībai; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka jāpastiprina un jāpielāgo risku un krīžu pārvaldības instrumenti atbilstīgi aizvien lielākai tirgu nepastāvībai un ar klimatu saistīto risku attīstībai;

| 41. | ņemot vērā klimata problēmu mērogu, uzsver, ka lauksaimniecībā un mežsaimniecībā ir jāpievēršas ilgtspējīgākiem ražošanas veidiem un ka ir jāsaglabā spēcīga KLP ar atbilstīgu budžetu pēc 2013. gada; piemetina, ka ir jāparedz jauni finanšu resursi, lai stimulētu modernu un novatorisku tehnoloģiju un paņēmienu izvēršanu, kas sniegtu tveramus klimata pārmaiņu ierobežošanas rezultātus un nodrošinātu dažādu lauksaimniecības nozaru pielāgošanos; |
| --- | --- |

41.

ņemot vērā klimata problēmu mērogu, uzsver, ka lauksaimniecībā un mežsaimniecībā ir jāpievēršas ilgtspējīgākiem ražošanas veidiem un ka ir jāsaglabā spēcīga KLP ar atbilstīgu budžetu pēc 2013. gada; piemetina, ka ir jāparedz jauni finanšu resursi, lai stimulētu modernu un novatorisku tehnoloģiju un paņēmienu izvēršanu, kas sniegtu tveramus klimata pārmaiņu ierobežošanas rezultātus un nodrošinātu dažādu lauksaimniecības nozaru pielāgošanos;

| 42. | uzsver, ka KLP, kā zināms, nav Eiropas politika klimata jomā, tomēr tā var piedāvāt pamatu efektīvu pasākumu īstenošanai un klimata pārmaiņu apkarošanas stimulus, un ka tas ir jāņem vērā arī, apspriežot turpmāko ES budžetu; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka KLP, kā zināms, nav Eiropas politika klimata jomā, tomēr tā var piedāvāt pamatu efektīvu pasākumu īstenošanai un klimata pārmaiņu apkarošanas stimulus, un ka tas ir jāņem vērā arī, apspriežot turpmāko ES budžetu;

| 43. | uzskata, ka Eiropas Savienībai klimata pārmaiņu apkarošanas jomā būtu jāsaglabā vadošā pozīcija, jo šis jautājums nedrīkst kļūt otršķirīgs pašreizējo ekonomisko problēmu dēļ; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka Eiropas Savienībai klimata pārmaiņu apkarošanas jomā būtu jāsaglabā vadošā pozīcija, jo šis jautājums nedrīkst kļūt otršķirīgs pašreizējo ekonomisko problēmu dēļ;

| 44. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgi attīstības un finanšu politikas virzieni tādai lauksaimniecībai, kas garantē drošu un kvalitatīvu pārtiku; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgi attīstības un finanšu politikas virzieni tādai lauksaimniecībai, kas garantē drošu un kvalitatīvu pārtiku;

*

* *

| 45. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 282E, 6.11.2008., 281. lpp.

(2)  OV C 66E, 20.3.2009., 29. lpp.

(3)  OV C 67 E, 18.3.2010., 44. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0130.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0089.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/40

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsLauksaimniecība apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem — īpaša pārbaude

P7_TA(2010)0132

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par lauksaimniecību apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi — īpaša pārbaude (2009/2156(INI))

2011/C 81 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pantu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mērķtiecīgāks atbalsts lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi” (COM(2009)0161),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 17. decembrī sniegto atzinumu par Komisijas paziņojumu,

ņemot vēŗā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0056/2010),

| A. | tā kā 54 %, proti, vairāk nekā puse, lauksaimniecībā izmantojamo zemes platību ES ir klasificētas kā mazāk labvēlīgi apgabali; |
| --- | --- |

A.

tā kā 54 %, proti, vairāk nekā puse, lauksaimniecībā izmantojamo zemes platību ES ir klasificētas kā mazāk labvēlīgi apgabali;

| B. | tā kā katra dalībvalsts ir noteikusi mazāk labvēlīgus apgabalus, lai gan tas ir darīts atšķirīgā apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā katra dalībvalsts ir noteikusi mazāk labvēlīgus apgabalus, lai gan tas ir darīts atšķirīgā apmērā;

| C. | tā kā kalnu apgabali (tostarp tie Arktikas reģioni virzienā uz ziemeļiem no 62. paralēles, kurus uzskata par kalnu apgabaliem) aizņem aptuveni 16 % no lauksaimniecībā izmantojamām zemes platībām, bet vairāk nekā 35 % lauksaimniecībā izmantojamo zemes platību ir klasificētas kā vidējie mazāk labvēlīgie apgabali; |
| --- | --- |

C.

tā kā kalnu apgabali (tostarp tie Arktikas reģioni virzienā uz ziemeļiem no 62. paralēles, kurus uzskata par kalnu apgabaliem) aizņem aptuveni 16 % no lauksaimniecībā izmantojamām zemes platībām, bet vairāk nekā 35 % lauksaimniecībā izmantojamo zemes platību ir klasificētas kā vidējie mazāk labvēlīgie apgabali;

| D. | tā kā dalībvalstis šos apgabalus ir klasificējušas kā vidējos mazāk labvēlīgos apgabalus, pamatojoties uz daudziem kritērijiem, kuru dažādību Eiropas Revīzijas palāta uzskata par iespējamas nevienlīdzīgas attieksmes avotu (1); |
| --- | --- |

D.

tā kā dalībvalstis šos apgabalus ir klasificējušas kā vidējos mazāk labvēlīgos apgabalus, pamatojoties uz daudziem kritērijiem, kuru dažādību Eiropas Revīzijas palāta uzskata par iespējamas nevienlīdzīgas attieksmes avotu (1);

| E. | tā kā tikai neliela daļa saimniecību šajos apgabalos saņem kompensācijas un dalībvalstu vidū šo maksājumu apmērs būtiski atšķiras (2); |
| --- | --- |

E.

tā kā tikai neliela daļa saimniecību šajos apgabalos saņem kompensācijas un dalībvalstu vidū šo maksājumu apmērs būtiski atšķiras (2);

| F. | tā kā attiecībā uz kalnu apgabaliem un apgabaliem, kuros ir tādi nelabvēlīgi dabas apstākļi, kas definēti Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 50. panta 2. punktā un attiecīgi 50. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir izstrādāti īpaši kritēriji, lai šo apgabalu klasifikāciju nekritizētu Eiropas Revīzijas palāta un to neietekmētu minētais Komisijas paziņojums; |
| --- | --- |

F.

tā kā attiecībā uz kalnu apgabaliem un apgabaliem, kuros ir tādi nelabvēlīgi dabas apstākļi, kas definēti Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 50. panta 2. punktā un attiecīgi 50. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir izstrādāti īpaši kritēriji, lai šo apgabalu klasifikāciju nekritizētu Eiropas Revīzijas palāta un to neietekmētu minētais Komisijas paziņojums;

| G. | tā kā ir jāievieš noteiktas procedūras, lai risinātu problēmas, ko izraisa īpašā situācija attālākajos reģionos; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jāievieš noteiktas procedūras, lai risinātu problēmas, ko izraisa īpašā situācija attālākajos reģionos;

| H. | tā kā atbalsts mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir būtiska kopējās lauksamniecības politikas otrā pīlāra, proti, lauku attīstības politikas, sastāvdaļa un tādēļ ne reģionālās politikas mērķiem, ne ELFLA finansējuma pārdalei nevajadzētu būt galvenajiem apspriežamajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbalsts mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir būtiska kopējās lauksamniecības politikas otrā pīlāra, proti, lauku attīstības politikas, sastāvdaļa un tādēļ ne reģionālās politikas mērķiem, ne ELFLA finansējuma pārdalei nevajadzētu būt galvenajiem apspriežamajiem jautājumiem;

| I. | tā kā, reformējot tiesību aktus par atbalstu mazāk labvēlīgiem apgabaliem un pieņemot Regulu (EK) Nr. 1698/2005, līdzšinējā kategorija “vidējie mazāk labvēlīgie apgabali” tika atcelta un teritorijas, kas tiesīgas saņemt maksājumus, definēja kā teritorijas, kurās ir “stipri nelabvēlīgi dabas apstākļi”; |
| --- | --- |

I.

tā kā, reformējot tiesību aktus par atbalstu mazāk labvēlīgiem apgabaliem un pieņemot Regulu (EK) Nr. 1698/2005, līdzšinējā kategorija “vidējie mazāk labvēlīgie apgabali” tika atcelta un teritorijas, kas tiesīgas saņemt maksājumus, definēja kā teritorijas, kurās ir “stipri nelabvēlīgi dabas apstākļi”;

| J. | tā kā sociālekonomiskos kritērijus, kurus dažas dalībvalstis izmantoja līdz 2005. gada reformai, vairs nedrīkst izmantot kā galvenos kritērijus, lai noteiktu apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, tomēr tos joprojām drīkst izmantot, lai noteiktu apgabalus, kuros ir īpaši nelabvēlīgi dabas apstākļi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50. panta 3. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

J.

tā kā sociālekonomiskos kritērijus, kurus dažas dalībvalstis izmantoja līdz 2005. gada reformai, vairs nedrīkst izmantot kā galvenos kritērijus, lai noteiktu apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, tomēr tos joprojām drīkst izmantot, lai noteiktu apgabalus, kuros ir īpaši nelabvēlīgi dabas apstākļi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50. panta 3. punkta b) apakšpunktā;

| K. | tā kā, veidojot valsts un reģionālās lauku attīstības programmas, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, lai izstrādātu pārdomātu pasākumu kopumu, pielāgojot tos reģiona īpašajiem apstākļiem, un tā kā dalībvalstu ziņā ir izstrādāt mazāk labvēlīgajiem apgabaliem piemērotus pasākumus atbilstoši šo valstu programmām; |
| --- | --- |

K.

tā kā, veidojot valsts un reģionālās lauku attīstības programmas, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, lai izstrādātu pārdomātu pasākumu kopumu, pielāgojot tos reģiona īpašajiem apstākļiem, un tā kā dalībvalstu ziņā ir izstrādāt mazāk labvēlīgajiem apgabaliem piemērotus pasākumus atbilstoši šo valstu programmām;

| L. | tā kā astoņi piedāvātie biofizikālie kritēriji varētu izrādīties nepietiekami un ierosinātais 66 % platības robežlielums varētu nebūt piemērots, lai visos gadījumos noteiktu apgabalus ar lauksaimniecībai faktiski nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, ņemot vērā ES lauku apvidu krasās atšķirības; tā kā arī tādi faktori kā audzētā lauksaimniecības kultūra, augsnes veidu, augsnes mitruma un klimata kombinācija ir svarīgi, lai attiecīgajā apgabalā noteiktu faktiskos nelabvēlīgos dabas apstākļus, |
| --- | --- |

L.

tā kā astoņi piedāvātie biofizikālie kritēriji varētu izrādīties nepietiekami un ierosinātais 66 % platības robežlielums varētu nebūt piemērots, lai visos gadījumos noteiktu apgabalus ar lauksaimniecībai faktiski nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, ņemot vērā ES lauku apvidu krasās atšķirības; tā kā arī tādi faktori kā audzētā lauksaimniecības kultūra, augsnes veidu, augsnes mitruma un klimata kombinācija ir svarīgi, lai attiecīgajā apgabalā noteiktu faktiskos nelabvēlīgos dabas apstākļus,

| 1. | uzsver, ka atbilstošs kompensācijas maksājums mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir nozīmīgs, jo tas ir neaizstājams līdzeklis, kā šos reģionus nodrošināt ar augstvērtīgu sabiedrisko preču apgādi, piemēram, apsaimniekojot zemi un veidojot kultūrainavu; uzsver, ka bieži vien tieši mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir liela nozīme kultūrainavas, bioloģiskās daudzveidības un labvēlīgas ietekmes uz vidi saglabāšanā, kā arī lauksaimnieku nodarbinātības un lauku iedzīvotāju kopienu rosīguma ziņā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka atbilstošs kompensācijas maksājums mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir nozīmīgs, jo tas ir neaizstājams līdzeklis, kā šos reģionus nodrošināt ar augstvērtīgu sabiedrisko preču apgādi, piemēram, apsaimniekojot zemi un veidojot kultūrainavu; uzsver, ka bieži vien tieši mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir liela nozīme kultūrainavas, bioloģiskās daudzveidības un labvēlīgas ietekmes uz vidi saglabāšanā, kā arī lauksaimnieku nodarbinātības un lauku iedzīvotāju kopienu rosīguma ziņā;

| 2. | atzīst, ka mazāk labvēlīgajiem apgabaliem to unikālā izvietojuma dēļ ir būtiska nozīme vides labvēlīgā ietekmēšanā un kultūrainavas saglabāšanā, un uzsver, ka maksājumiem, kas veikti saskaņā ar šo pasākumu, būtu jāveicina šo mērķu sasniegšana; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka mazāk labvēlīgajiem apgabaliem to unikālā izvietojuma dēļ ir būtiska nozīme vides labvēlīgā ietekmēšanā un kultūrainavas saglabāšanā, un uzsver, ka maksājumiem, kas veikti saskaņā ar šo pasākumu, būtu jāveicina šo mērķu sasniegšana;

| 3. | uzsver, ka ar Lisabonas līgumu pārveidotajā EK līguma 158. pantā par kohēzijas politiku īpaša uzmanība ir pievērsta apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi; prasa Komisijai izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai mazinātu dalībvalstīs pastāvošās atšķirības attiecībā uz šādiem apgabaliem, un veicināt tādas integrētas stratēģijas īstenošanu, kurā ņemtas vērā valstis un reģionus raksturojošas konkrētas pazīmes; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ar Lisabonas līgumu pārveidotajā EK līguma 158. pantā par kohēzijas politiku īpaša uzmanība ir pievērsta apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi; prasa Komisijai izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai mazinātu dalībvalstīs pastāvošās atšķirības attiecībā uz šādiem apgabaliem, un veicināt tādas integrētas stratēģijas īstenošanu, kurā ņemtas vērā valstis un reģionus raksturojošas konkrētas pazīmes;

| 4. | uzsver, ka atbalsts apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, ir paredzēts it īpaši tādēļ, lai nodrošinātu efektīva un daudzfunkcionāla veida lauksaimniecības plašu un ilgstošu saglabāšanu, tādējādi veidojot laukus par apgabaliem, kuros notiek ekonomiska rosība un kuri tiek apdzīvoti; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka atbalsts apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, ir paredzēts it īpaši tādēļ, lai nodrošinātu efektīva un daudzfunkcionāla veida lauksaimniecības plašu un ilgstošu saglabāšanu, tādējādi veidojot laukus par apgabaliem, kuros notiek ekonomiska rosība un kuri tiek apdzīvoti;

| 5. | uzsver, ka šie mazāk labvēlīgie apgabali ir jāapsaimnieko ne tikai tādēļ, lai ražotu augstvērtīgus pārtikas produktus, bet arī, lai šajos apgabalos veicinātu kopējo ekonomikas attīstību, uzlabotu dzīves kvalitāti, kā arī veicinātu demogrāfisko un sociālo stabilitāti; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka šie mazāk labvēlīgie apgabali ir jāapsaimnieko ne tikai tādēļ, lai ražotu augstvērtīgus pārtikas produktus, bet arī, lai šajos apgabalos veicinātu kopējo ekonomikas attīstību, uzlabotu dzīves kvalitāti, kā arī veicinātu demogrāfisko un sociālo stabilitāti;

| 6. | šajā sakarībā aicina Komisiju ņemt vērā arī sociālās sekas, ko izraisīs to apgabalu jaunā klasifikācija, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi; |
| --- | --- |

6.

šajā sakarībā aicina Komisiju ņemt vērā arī sociālās sekas, ko izraisīs to apgabalu jaunā klasifikācija, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi;

| 7. | norāda, ka pretēji lauksaimniecības un vides pasākumiem kompensācijas maksājumi mazāk labvēlīgajiem apgabaliem nedrīkst būt atkarīgi no īpašiem papildu nosacījumiem attiecībā uz zemes apsaimniekošanas paņēmienu, jo tad tiktu pārsniegtas savstarpējās atbilstības prasības; atgādina, ka mazāk labvēlīgu apgabalu shēmai principā ir jānodrošina lauksaimniekiem, kuri apsaimnieko zemi arī apgabalos ar stipri nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, iespējas saņemt kompensāciju, jo šāda kompensācija tirgū šobrīd nav paredzēta; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka pretēji lauksaimniecības un vides pasākumiem kompensācijas maksājumi mazāk labvēlīgajiem apgabaliem nedrīkst būt atkarīgi no īpašiem papildu nosacījumiem attiecībā uz zemes apsaimniekošanas paņēmienu, jo tad tiktu pārsniegtas savstarpējās atbilstības prasības; atgādina, ka mazāk labvēlīgu apgabalu shēmai principā ir jānodrošina lauksaimniekiem, kuri apsaimnieko zemi arī apgabalos ar stipri nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, iespējas saņemt kompensāciju, jo šāda kompensācija tirgū šobrīd nav paredzēta;

| 8. | tomēr uzsver, ka maksājumiem attiecībā uz mazāk labvēlīgiem apgabaliem jābūt saistītiem ar aktīvu zemes apsaimniekošanu, proti, ir jānodarbojas ar pārtikas ražošanu vai jāveic tādas darbības, kas cieši saistītas ar pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

8.

tomēr uzsver, ka maksājumiem attiecībā uz mazāk labvēlīgiem apgabaliem jābūt saistītiem ar aktīvu zemes apsaimniekošanu, proti, ir jānodarbojas ar pārtikas ražošanu vai jāveic tādas darbības, kas cieši saistītas ar pārtikas ražošanu;

| 9. | uzskata, ka Komisijas ieteiktie astoņi biofizikālie kritēriji var būt piemēroti, lai precīzi noteiktu to apgabalu robežas, kuros principā varētu būt nelabvēlīgi dabas apstākļi; tomēr uzsver, ka šos kritērijus nedrīkst izmantot visos gadījumos, lai objektīvi noteiktu to apgabalu robežas, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Komisijas ieteiktie astoņi biofizikālie kritēriji var būt piemēroti, lai precīzi noteiktu to apgabalu robežas, kuros principā varētu būt nelabvēlīgi dabas apstākļi; tomēr uzsver, ka šos kritērijus nedrīkst izmantot visos gadījumos, lai objektīvi noteiktu to apgabalu robežas, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi;

| 10. | tomēr atzīst, ka stingri un pilnībā biofizikāli kritēriji var nebūt piemēroti visiem Eiropas apgabaliem un var izraisīt neparedzētas sekas, kas negatīvi ietekmē atbilstīgos apgabalus; tādēļ iesaka pilnīgi objektīvi pārskatīt tādu sociāli ekonomisku kritēriju izmantošanu kā attālinātība no tirgus, pakalpojumu neesamība un apdzīvotības sarukšana; |
| --- | --- |

10.

tomēr atzīst, ka stingri un pilnībā biofizikāli kritēriji var nebūt piemēroti visiem Eiropas apgabaliem un var izraisīt neparedzētas sekas, kas negatīvi ietekmē atbilstīgos apgabalus; tādēļ iesaka pilnīgi objektīvi pārskatīt tādu sociāli ekonomisku kritēriju izmantošanu kā attālinātība no tirgus, pakalpojumu neesamība un apdzīvotības sarukšana;

| 11. | prasa Komisijai ņemt vērā visus apspriedēs ar dalībvalstīm, reģionālajām un valsts iestādēm un lauksaimnieku organizācijām paustos viedokļus par to apgabalu definīciju, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi; |
| --- | --- |

11.

prasa Komisijai ņemt vērā visus apspriedēs ar dalībvalstīm, reģionālajām un valsts iestādēm un lauksaimnieku organizācijām paustos viedokļus par to apgabalu definīciju, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi;

| 12. | iekļaujot uz “izolāciju” attiecināmu ģeogrāfisku kritēriju, uzmanība jo īpaši tiktu pievērsta īpaši nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, ko rada attālinātība no tirgus, nošķirtība un ierobežota pakalpojumu pieejamība; |
| --- | --- |

12.

iekļaujot uz “izolāciju” attiecināmu ģeogrāfisku kritēriju, uzmanība jo īpaši tiktu pievērsta īpaši nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, ko rada attālinātība no tirgus, nošķirtība un ierobežota pakalpojumu pieejamība;

| 13. | uzskata, ka ir nepieciešams pārskatīt kritērija “augsnes mitruma līdzsvars” definīciju tā, lai tajā tiktu ņemti vērā atšķirīgie agrovides apstākļi, kādi ir dažādās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ir nepieciešams pārskatīt kritērija “augsnes mitruma līdzsvars” definīciju tā, lai tajā tiktu ņemti vērā atšķirīgie agrovides apstākļi, kādi ir dažādās ES dalībvalstīs;

| 14. | lai apstiprinātu ierobežojumus, kas saistīti ar mitru, neapstrādājamu augsni, būtu jāiekļauj kritērijs “augsnes apstrādājamības dienas”, kas ļautu ņemt vērā augsnes veidu un klimata savstarpējo iedarbību (tādā veidā tiktu pienācīgi atspoguļotas, piemēram, ar piejūras klimatu saistītās grūtības); |
| --- | --- |

14.

lai apstiprinātu ierobežojumus, kas saistīti ar mitru, neapstrādājamu augsni, būtu jāiekļauj kritērijs “augsnes apstrādājamības dienas”, kas ļautu ņemt vērā augsnes veidu un klimata savstarpējo iedarbību (tādā veidā tiktu pienācīgi atspoguļotas, piemēram, ar piejūras klimatu saistītās grūtības);

| 15. | tādēļ lūdz Komisijai nepārtraukt centienus veikt izpēti un analīzi ar mērķi jaunajā mazāk labvēlīgo apgabalu shēmā iekļaut iespējamos papildu kritērijus, lai sekmīgāk pielāgotu priekšlikumus, ņemot vērā grūtības, ar kurām saskaras lauksaimnieki, un lai izveidotu vienkāršu kritēriju kopumu, kas būs derīgs ilgam laika posmam; |
| --- | --- |

15.

tādēļ lūdz Komisijai nepārtraukt centienus veikt izpēti un analīzi ar mērķi jaunajā mazāk labvēlīgo apgabalu shēmā iekļaut iespējamos papildu kritērijus, lai sekmīgāk pielāgotu priekšlikumus, ņemot vērā grūtības, ar kurām saskaras lauksaimnieki, un lai izveidotu vienkāršu kritēriju kopumu, kas būs derīgs ilgam laika posmam;

| 16. | tomēr uzsver, ka, lai praksē piemērotu šos kritērijus un izveidotu patiesus robežlielumus, ir būtiski, lai dalībvalstīm un reģioniem būtu pieejami nepieciešamie biofizikālie dati, un tiem vajadzētu būtu pietiekami precīziem attiecībā uz dabas apstākļiem; tādēļ atbalsta Komisijas ierosināto kritēriju praktiskās piemērošanas pārbaudi; aicina visas dalībvalstis iesniegt sīki izstrādātas kartes, kuras tiks izmantotas, ja, nosakot apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, valsts vai reģionālā līmenī vajadzēs pielāgot kritēriju robežlielumus un ierosināto 66 % robežlielumu (faktiskajiem dabas apstākļiem); |
| --- | --- |

16.

tomēr uzsver, ka, lai praksē piemērotu šos kritērijus un izveidotu patiesus robežlielumus, ir būtiski, lai dalībvalstīm un reģioniem būtu pieejami nepieciešamie biofizikālie dati, un tiem vajadzētu būtu pietiekami precīziem attiecībā uz dabas apstākļiem; tādēļ atbalsta Komisijas ierosināto kritēriju praktiskās piemērošanas pārbaudi; aicina visas dalībvalstis iesniegt sīki izstrādātas kartes, kuras tiks izmantotas, ja, nosakot apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, valsts vai reģionālā līmenī vajadzēs pielāgot kritēriju robežlielumus un ierosināto 66 % robežlielumu (faktiskajiem dabas apstākļiem);

| 17. | it īpaši uzsver, ka varētu būt nepieciešama pieņemto kritēriju kumulatīva izmantošana, lai praktiski risinātu jautājumu par daudzu ietekmējošu faktoru mijiedarbību; tādējādi varētu panākt, ka apgabali, kuros ir divi vai vairāki maza un vidēja mēroga dabas apstākļu radīti trūkumi, tiktu klasificēti kā mazāk labvēlīgi apgabali arī tad, ja atsevišķi kritēriji nepieļautu tos šādi klasificēt; |
| --- | --- |

17.

it īpaši uzsver, ka varētu būt nepieciešama pieņemto kritēriju kumulatīva izmantošana, lai praktiski risinātu jautājumu par daudzu ietekmējošu faktoru mijiedarbību; tādējādi varētu panākt, ka apgabali, kuros ir divi vai vairāki maza un vidēja mēroga dabas apstākļu radīti trūkumi, tiktu klasificēti kā mazāk labvēlīgi apgabali arī tad, ja atsevišķi kritēriji nepieļautu tos šādi klasificēt;

| 18. | uzsver, ka galīgo atzinumu par izvēlēto teritoriālo pamatvienību, Komisijas ierosinātajiem kritērijiem un robežlielumiem var sniegt tikai tad, kad būs pieejamas dalībvalstu sīki izstrādātās kartes; uzsver, ka modelēšanas rezultātu neesamības dēļ jautājums par ierosināto 66 % robežlielumu un kritērijus definējošiem robežlielumiem ir jāskata īpaši piesardzīgi un ka objektīvi un atbilstīgi tos var pielāgot tikai tad, kad būs pieejamas valstu kartes; tādēļ aicina Komisiju savlaicīgi pārbaudīt karšu izstrādes rezultātus un, pamatojoties uz šo pārbaudi, nekavējoties sagatavot detalizētu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par robežu noteikšanu apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka galīgo atzinumu par izvēlēto teritoriālo pamatvienību, Komisijas ierosinātajiem kritērijiem un robežlielumiem var sniegt tikai tad, kad būs pieejamas dalībvalstu sīki izstrādātās kartes; uzsver, ka modelēšanas rezultātu neesamības dēļ jautājums par ierosināto 66 % robežlielumu un kritērijus definējošiem robežlielumiem ir jāskata īpaši piesardzīgi un ka objektīvi un atbilstīgi tos var pielāgot tikai tad, kad būs pieejamas valstu kartes; tādēļ aicina Komisiju savlaicīgi pārbaudīt karšu izstrādes rezultātus un, pamatojoties uz šo pārbaudi, nekavējoties sagatavot detalizētu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par robežu noteikšanu apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi;

| 19. | uzsver, ka, izstrādājot vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu galīgo karti, būtu jāņem vērā arī objektīvi valstu kritēriji, lai būtu iespējams pielāgot šo apgabalu noteikšanu atbilstīgi atšķirīgiem, īpašiem nosacījumiem katrā valstī; uzskata, ka šo pielāgošanu būtu jāveic pārredzami; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka, izstrādājot vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu galīgo karti, būtu jāņem vērā arī objektīvi valstu kritēriji, lai būtu iespējams pielāgot šo apgabalu noteikšanu atbilstīgi atšķirīgiem, īpašiem nosacījumiem katrā valstī; uzskata, ka šo pielāgošanu būtu jāveic pārredzami;

| 20. | uzskata, ka kritēriju brīvprātīga un valsts līmenī īstenota labāka pielāgošana apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, ir nepieciešama, lai varētu atbilstīgi risināt jautājumus saistībā ar īpašiem ģeogrāfiskiem apstākļiem gadījumā, ja nelabvēlīgi dabas apstākļi ir novērsti cilvēka iejaukšanās dēļ; tomēr uzsver, ka gadījumā, ja zemes kvalitāte ir uzlabota, ir jāņem vērā ar nepārtrauktu uzturēšanu saistītās izmaksas, piemēram, ūdens novadīšanas un apūdeņošanas izmaksas; ierosina šajā nolūkā izmantot informāciju par saimniecībām (piemēram, saimniecību ieņēmumiem un zemes ražību); tomēr uzsver, ka lēmums par kritērijiem, kuri jāpielāgo, jāpieņem dalībvalstīm, jo daudzas dalībvalstis jau ir izstrādājušas atbilstošu un piemērotu apgabalu diferencēšanas sistēmu, kas būtu jāsaglabā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka kritēriju brīvprātīga un valsts līmenī īstenota labāka pielāgošana apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, ir nepieciešama, lai varētu atbilstīgi risināt jautājumus saistībā ar īpašiem ģeogrāfiskiem apstākļiem gadījumā, ja nelabvēlīgi dabas apstākļi ir novērsti cilvēka iejaukšanās dēļ; tomēr uzsver, ka gadījumā, ja zemes kvalitāte ir uzlabota, ir jāņem vērā ar nepārtrauktu uzturēšanu saistītās izmaksas, piemēram, ūdens novadīšanas un apūdeņošanas izmaksas; ierosina šajā nolūkā izmantot informāciju par saimniecībām (piemēram, saimniecību ieņēmumiem un zemes ražību); tomēr uzsver, ka lēmums par kritērijiem, kuri jāpielāgo, jāpieņem dalībvalstīm, jo daudzas dalībvalstis jau ir izstrādājušas atbilstošu un piemērotu apgabalu diferencēšanas sistēmu, kas būtu jāsaglabā;

| 21. | uzskata, ka jaunie kritēriji varētu izslēgt noteiktus apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi un kuri pašreiz ir atbilstīgi; norāda, ka būtu jānosaka pietiekami ilgs pārejas periods, lai attiecīgajos reģionos varētu pielāgoties jaunajai situācijai; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka jaunie kritēriji varētu izslēgt noteiktus apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi un kuri pašreiz ir atbilstīgi; norāda, ka būtu jānosaka pietiekami ilgs pārejas periods, lai attiecīgajos reģionos varētu pielāgoties jaunajai situācijai;

| 22. | uzsver, ka apgabalus, kuros nelabvēlīgi dabas apstākļi ir novērsti, izmantojot zemes apsaimniekošanas paņēmienus, noteikti nevajadzētu pārvietot, it īpaši, ja tajos joprojām ir zemi lauksaimnieciskie ienākumi vai pavisam maz ražošanas alternatīvu, un aicina Komisiju nodrošināt šiem apgabaliem raitu pārejas posmu; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka apgabalus, kuros nelabvēlīgi dabas apstākļi ir novērsti, izmantojot zemes apsaimniekošanas paņēmienus, noteikti nevajadzētu pārvietot, it īpaši, ja tajos joprojām ir zemi lauksaimnieciskie ienākumi vai pavisam maz ražošanas alternatīvu, un aicina Komisiju nodrošināt šiem apgabaliem raitu pārejas posmu;

| 23. | aicina to tehnisko procedūru sakarībā, kuru mērķis ir kompensēt nelabvēlīgus dabas apstākļus, ņemt vērā ne vien īstermiņa ieguvumus, bet šīs procedūras pārbaudīt arī no ilgtspējības viedokļa; |
| --- | --- |

23.

aicina to tehnisko procedūru sakarībā, kuru mērķis ir kompensēt nelabvēlīgus dabas apstākļus, ņemt vērā ne vien īstermiņa ieguvumus, bet šīs procedūras pārbaudīt arī no ilgtspējības viedokļa;

| 24. | uzsver dalībvalstu atbildību saistībā ar mērķi noteikt apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, un veidot pārdomātas lauku attīstības programmas; uzsver, ka šajā procesā vajadzīga reģionālo un vietējo iestāžu partnerība; vienlaikus uzsver, ka šie valstu vai reģionu lēmumi ir jādara zināmi Eiropas Komisijai, kurai tie ir jāapstiprina; |
| --- | --- |

24.

uzsver dalībvalstu atbildību saistībā ar mērķi noteikt apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, un veidot pārdomātas lauku attīstības programmas; uzsver, ka šajā procesā vajadzīga reģionālo un vietējo iestāžu partnerība; vienlaikus uzsver, ka šie valstu vai reģionu lēmumi ir jādara zināmi Eiropas Komisijai, kurai tie ir jāapstiprina;

| 25. | uzsver, ka reforma, kas skar apgabalus ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, veido būtisku Eiropas Savienības kopējās lauksaimniecības politikas turpmākās pilnveidošanas daļu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka reforma, kas skar apgabalus ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, veido būtisku Eiropas Savienības kopējās lauksaimniecības politikas turpmākās pilnveidošanas daļu;

| 26. | aicina Komisiju viena gada laikā sagatavot atsevišķu normatīvu dokumentu par lauksaimniecību apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju viena gada laikā sagatavot atsevišķu normatīvu dokumentu par lauksaimniecību apgabalos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem;

| 27. | prasa pārskatīt mazāk labvēlīgo apgabalu shēmu saskaņā ar visas KLP reformas apspriešanu, lai nodrošinātu konsekvenci, veidojot jaunās lauksaimnieku atbalsta sistēmas, it īpaši saistībā ar jauno vienoto maksājumu saimniecībām; |
| --- | --- |

27.

prasa pārskatīt mazāk labvēlīgo apgabalu shēmu saskaņā ar visas KLP reformas apspriešanu, lai nodrošinātu konsekvenci, veidojot jaunās lauksaimnieku atbalsta sistēmas, it īpaši saistībā ar jauno vienoto maksājumu saimniecībām;

| 28. | apzinās sekas, ko atkārtota vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšana varētu izraisīt attiecībā uz turpmāko KLP atbalsta piešķiršanu, tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā visus sabiedriskās apspriešanas laikā paustos dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un attiecīgo lauksaimnieku grupu viedokļus; |
| --- | --- |

28.

apzinās sekas, ko atkārtota vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšana varētu izraisīt attiecībā uz turpmāko KLP atbalsta piešķiršanu, tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā visus sabiedriskās apspriešanas laikā paustos dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un attiecīgo lauksaimnieku grupu viedokļus;

| 29. | pieprasa aizsargāt Eiropas iemaksas mazāk labvēlīgo apgabalu budžetā un prasa, lai dalībvalstis kā visefektīvāko un svarīgāko lauku attīstības shēmu pilnībā izmantotu mazāk labvēlīgo apgabalu līdzfinansēšanas iespējas; |
| --- | --- |

29.

pieprasa aizsargāt Eiropas iemaksas mazāk labvēlīgo apgabalu budžetā un prasa, lai dalībvalstis kā visefektīvāko un svarīgāko lauku attīstības shēmu pilnībā izmantotu mazāk labvēlīgo apgabalu līdzfinansēšanas iespējas;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu un Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu un Reģionu komitejai.

---

(1)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 4/2003, OV C 151, 27.6.2003.

(2)  No 16 euro par hektāru Spānijā līdz 250 euro par hektāru Maltā.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/45

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsJauna Eiropas digitālā programma — 2015.eu

P7_TA(2010)0133

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (2009/2225(INI))

2011/C 81 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai “Ziņojums par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā. Galvenie sasniegumi, 2005.–2009. gadā īstenojot stratēģiju i2010” (COM(2009)0390),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES” (COM(2009)0557),

ņemot vērā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (1),

ņemot vērā 2007. gada 14. februāra rezolūciju par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru (2),

ņemot vērā 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas politikas izstrādāšanu attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem (3),

ņemot vērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi (4),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A7-0066/2010),

| A. | tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) ienākušas gandrīz katrā dzīves jomā un ir nesaraujami saistītas ar mūsu vēlmi pēc labklājīgas un konkurētspējīgas tautsaimniecības, saglabātas vides un demokrātiskākas, atvērtākas un integrētākas sabiedrības; |
| --- | --- |

A.

tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) ienākušas gandrīz katrā dzīves jomā un ir nesaraujami saistītas ar mūsu vēlmi pēc labklājīgas un konkurētspējīgas tautsaimniecības, saglabātas vides un demokrātiskākas, atvērtākas un integrētākas sabiedrības;

| B. | tā kā Eiropai būtu jāizvirzās vadībā IST izstrādē un pielietošanā, radot vairāk vērtības iedzīvotājiem un uzņēmumiem; tā kā IST izmantošana veicina pašreizējo strukturālo uzdevumu veikšanu, lai sasniegtu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropai būtu jāizvirzās vadībā IST izstrādē un pielietošanā, radot vairāk vērtības iedzīvotājiem un uzņēmumiem; tā kā IST izmantošana veicina pašreizējo strukturālo uzdevumu veikšanu, lai sasniegtu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi;

| C. | tā kā Eiropa baudīs digitālās revolūcijas sasniegumus tikai tad, ja jaunajā digitālajā sabiedrībā iesaistīsies un pilnvērtīgi piedalīsies visi iedzīvotāji un politikas darbībā galvenā uzmanība tiks pievērsta cilvēka vajadzībām; tā kā šī digitālā revolūcija vairs nav uzskatāma par industriālās pagātnes tālāku evolūciju, bet gan par radikālas pārveides procesu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropa baudīs digitālās revolūcijas sasniegumus tikai tad, ja jaunajā digitālajā sabiedrībā iesaistīsies un pilnvērtīgi piedalīsies visi iedzīvotāji un politikas darbībā galvenā uzmanība tiks pievērsta cilvēka vajadzībām; tā kā šī digitālā revolūcija vairs nav uzskatāma par industriālās pagātnes tālāku evolūciju, bet gan par radikālas pārveides procesu;

| D. | tā kā digitālās sabiedrības attīstības procesam vajadzētu būt integrējošam un pieejamam visiem ES pilsoņiem un tas būtu jāatbalsta ar efektīvu politiku, kuras mērķis ir novērst atšķirības digitālajā jomā ES un vairāk atbalstīt iedzīvotājus e-prasmju apguvē, lai pilnībā būtu iespējams izmantot IST sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

D.

tā kā digitālās sabiedrības attīstības procesam vajadzētu būt integrējošam un pieejamam visiem ES pilsoņiem un tas būtu jāatbalsta ar efektīvu politiku, kuras mērķis ir novērst atšķirības digitālajā jomā ES un vairāk atbalstīt iedzīvotājus e-prasmju apguvē, lai pilnībā būtu iespējams izmantot IST sniegtās iespējas;

| E. | tā kā platjoslas pieslēgumu, neraugoties uz tā pieejamību vairāk nekā 90 % ES iedzīvotāju, lieto tikai 50 % mājsaimniecību; |
| --- | --- |

E.

tā kā platjoslas pieslēgumu, neraugoties uz tā pieejamību vairāk nekā 90 % ES iedzīvotāju, lieto tikai 50 % mājsaimniecību;

| F. | tā kā sakaru tirgu konkurencei ir svarīga nozīme, lai lietotāji gūtu maksimālu labumu izvēles, kvalitātes un pieejamu cenu ziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā sakaru tirgu konkurencei ir svarīga nozīme, lai lietotāji gūtu maksimālu labumu izvēles, kvalitātes un pieejamu cenu ziņā;

| G. | tā kā Eiropas potenciāls ir nesaraujami saistīts ar tās iedzīvotāju prasmēm, tās darbaspēku un organizācijām; tā kā bez attiecīgām prasmēm IST un infrastruktūras ekonomiskā un sociālā pievienotā vērtība būs ierobežota; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas potenciāls ir nesaraujami saistīts ar tās iedzīvotāju prasmēm, tās darbaspēku un organizācijām; tā kā bez attiecīgām prasmēm IST un infrastruktūras ekonomiskā un sociālā pievienotā vērtība būs ierobežota;

| H. | tā kā IST īpaši veiksmīgi var radīt pozitīvu un ilgtspējīgu attīstību pasaules valstīs un palīdzēt izskaust nabadzību un sociālo un ekonomisko nevienlīdzību; |
| --- | --- |

H.

tā kā IST īpaši veiksmīgi var radīt pozitīvu un ilgtspējīgu attīstību pasaules valstīs un palīdzēt izskaust nabadzību un sociālo un ekonomisko nevienlīdzību;

| I. | tā kā bez pietiekamas uzticēšanās jaunās digitālās telpas tiesiskajam regulējumam iedzīvotāji atturēsies tajā sadarboties, brīvi paust viedokli un veikt darījumus; tā kā pamattiesību garantēšana un īstenošana šajā jomā ir būtisks iedzīvotāju uzticēšanās nosacījums; tā kā intelektuālā īpašuma tiesību un citu tiesību aizsardzības garantēšana ir būtisks uzņēmēju uzticēšanās nosacījums; |
| --- | --- |

I.

tā kā bez pietiekamas uzticēšanās jaunās digitālās telpas tiesiskajam regulējumam iedzīvotāji atturēsies tajā sadarboties, brīvi paust viedokli un veikt darījumus; tā kā pamattiesību garantēšana un īstenošana šajā jomā ir būtisks iedzīvotāju uzticēšanās nosacījums; tā kā intelektuālā īpašuma tiesību un citu tiesību aizsardzības garantēšana ir būtisks uzņēmēju uzticēšanās nosacījums;

| J. | tā kā ir palielinājies tādu kibernoziegumu skaits kā kūdīšana veikt teroristiskus uzbrukumus, naida izraisīti noziedzīgi nodarījumi un bērnu pornogrāfija un tā kā tas apdraud iedzīvotāju, tostarp bērnu, drošību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir palielinājies tādu kibernoziegumu skaits kā kūdīšana veikt teroristiskus uzbrukumus, naida izraisīti noziedzīgi nodarījumi un bērnu pornogrāfija un tā kā tas apdraud iedzīvotāju, tostarp bērnu, drošību;

| K. | tā kā Eiropas kultūras un radošajām nozarēm ir ne vien būtiska nozīme kultūru daudzveidības, plašsaziņas līdzekļu plurālisma un līdzdalības demokrātijas veicināšanā Eiropā, bet tās ir arī galvenais ilgtspējīgas izaugsmes un ekonomikas atveseļošanas virzītājspēks Eiropas Savienībā; tā kā, apspriežot vienota tirgus izveidi radošā satura nozarē, īpaša uzmanība ir jāvelta kultūras un valodas īpatnībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas kultūras un radošajām nozarēm ir ne vien būtiska nozīme kultūru daudzveidības, plašsaziņas līdzekļu plurālisma un līdzdalības demokrātijas veicināšanā Eiropā, bet tās ir arī galvenais ilgtspējīgas izaugsmes un ekonomikas atveseļošanas virzītājspēks Eiropas Savienībā; tā kā, apspriežot vienota tirgus izveidi radošā satura nozarē, īpaša uzmanība ir jāvelta kultūras un valodas īpatnībām;

| L. | tā kā Eiropas demokrātiskā sabiedrība, iedzīvotāju līdzdalība publiskās diskusijās un piekļuve digitālās pasaules informācijai ir cieši saistīta ar aktīvu un konkurētspējīgu preses nozari — demokrātijas ceturto balstu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas demokrātiskā sabiedrība, iedzīvotāju līdzdalība publiskās diskusijās un piekļuve digitālās pasaules informācijai ir cieši saistīta ar aktīvu un konkurētspējīgu preses nozari — demokrātijas ceturto balstu;

| M. | tā kā panākumu trūkums IST izveidošanā, izplatīšanā un lietošanā kavē attīstību un produktivitāti un tā kā jauniem uzņēmumiem ar lielām attīstības iespējām IST jauninājumu jomā ir grūti iekarot stabilu vietu tirgū; |
| --- | --- |

M.

tā kā panākumu trūkums IST izveidošanā, izplatīšanā un lietošanā kavē attīstību un produktivitāti un tā kā jauniem uzņēmumiem ar lielām attīstības iespējām IST jauninājumu jomā ir grūti iekarot stabilu vietu tirgū;

| N. | tā kā privātajam un publiskajam sektoram ir jāiegulda līdzekļi jaunu inovatīvu platformu un pakalpojumu, piemēram, mākoņdatošanas, e-veselības, viedskaitītāju, viedās mobilitātes u. c. izveidošanā; tā kā Eiropas vienotā tirgus nostiprināšana veicinās interesi par ieguldījumiem Eiropas ekonomikā un tirgos un sekmēs turpmākus apjomradītus ietaupījumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā privātajam un publiskajam sektoram ir jāiegulda līdzekļi jaunu inovatīvu platformu un pakalpojumu, piemēram, mākoņdatošanas, e-veselības, viedskaitītāju, viedās mobilitātes u. c. izveidošanā; tā kā Eiropas vienotā tirgus nostiprināšana veicinās interesi par ieguldījumiem Eiropas ekonomikā un tirgos un sekmēs turpmākus apjomradītus ietaupījumus;

| O. | tā kā tiešsaistes un sakaru pakalpojumu jomā pilnvērtīga vienotā digitālā tirgus darbība Eiropā vēl nav panākta; tā kā digitālo pakalpojumu un pārrobežu elektroniskās komercijas brīvu apriti patlaban stipri traucē noteikumu sadrumstalotība valstu līmenī; tā kā Eiropas uzņēmumiem un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem progresīvu IST pakalpojumu un risinājumu izmantošana būs ekonomiskā un sociālā ziņā izdevīga; |
| --- | --- |

O.

tā kā tiešsaistes un sakaru pakalpojumu jomā pilnvērtīga vienotā digitālā tirgus darbība Eiropā vēl nav panākta; tā kā digitālo pakalpojumu un pārrobežu elektroniskās komercijas brīvu apriti patlaban stipri traucē noteikumu sadrumstalotība valstu līmenī; tā kā Eiropas uzņēmumiem un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem progresīvu IST pakalpojumu un risinājumu izmantošana būs ekonomiskā un sociālā ziņā izdevīga;

| P. | tā kā internets ir visstraujāk augošais mazumtirdzniecības kanāls, tomēr plaisa starp vietējo un pārrobežu elektronisko komerciju ES paplašinās; tā kā Komisijas paziņojumā “Par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES” (COM(2009)0557) ir atklātas lielas iespējas, kā ES pilsoņi varētu būtiski ietaupīt, izmantojot elektronisko komerciju, |
| --- | --- |

P.

tā kā internets ir visstraujāk augošais mazumtirdzniecības kanāls, tomēr plaisa starp vietējo un pārrobežu elektronisko komerciju ES paplašinās; tā kā Komisijas paziņojumā “Par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES” (COM(2009)0557) ir atklātas lielas iespējas, kā ES pilsoņi varētu būtiski ietaupīt, izmantojot elektronisko komerciju,

| 1. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par vērienīgu digitālo programmu un rīcības plānu, kas Eiropai pavērtu ceļu tapšanai par atvērtu un veiksmīgu digitālu sabiedrību, kas visiem iedzīvotājiem sniedz iespējas ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā; šo jauno digitālo programmu ierosina nodēvēt par “Programmu 2015.eu” un tās pamatā izmantot programmas “2015.eu” izvērstas spirālveida attīstības modeli; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par vērienīgu digitālo programmu un rīcības plānu, kas Eiropai pavērtu ceļu tapšanai par atvērtu un veiksmīgu digitālu sabiedrību, kas visiem iedzīvotājiem sniedz iespējas ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā; šo jauno digitālo programmu ierosina nodēvēt par “Programmu 2015.eu” un tās pamatā izmantot programmas “2015.eu” izvērstas spirālveida attīstības modeli;

| 2. | uzsver, cik svarīgi ir turpināt centienus visiem iedzīvotājiem un patērētājiem nodrošināt visuresošu piekļuvi ātrdarbīgiem fiksētās un mobilās platjoslas pakalpojumiem, tostarp saglabājot konkurenci patērētāju interesēs; uzsver, ka tādēļ vajadzīga mērķtiecīga politika, kas atbalsta konkurenci un efektīvus ieguldījumus un jauninājumus jaunās un uzlabotas piekļuves infrastruktūrās, kā arī patērētāju izvēles iespējas saistībā ar piekļuvi internetam, lai ar taisnīgiem nosacījumiem un par konkurētspējīgām cenām to nodrošinātu ikvienam iedzīvotājam neatkarīgi no dzīvesvietas, tādējādi garantējot, lai neviens Eiropas iedzīvotājs netiktu atstumts; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik svarīgi ir turpināt centienus visiem iedzīvotājiem un patērētājiem nodrošināt visuresošu piekļuvi ātrdarbīgiem fiksētās un mobilās platjoslas pakalpojumiem, tostarp saglabājot konkurenci patērētāju interesēs; uzsver, ka tādēļ vajadzīga mērķtiecīga politika, kas atbalsta konkurenci un efektīvus ieguldījumus un jauninājumus jaunās un uzlabotas piekļuves infrastruktūrās, kā arī patērētāju izvēles iespējas saistībā ar piekļuvi internetam, lai ar taisnīgiem nosacījumiem un par konkurētspējīgām cenām to nodrošinātu ikvienam iedzīvotājam neatkarīgi no dzīvesvietas, tādējādi garantējot, lai neviens Eiropas iedzīvotājs netiktu atstumts;

| 3. | uzskata, ka līdz 2013. gadam ikvienā ES mājsaimniecībā vajadzētu būt pieejamam platjoslas interneta pieslēgumam par konkurētspējīgu cenu; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus pieejamos politikas instrumentus, tostarp Eiropas struktūrfondu un digitālo dividendi, kas nodrošinātu platjoslas pieslēgumu visiem Eiropas iedzīvotājiem un paplašinātu mobilā platjoslas pieslēguma pieejamību un paaugstinātu tā kvalitāti; turklāt aicina dalībvalstis Eiropas ātrdarbīga platjoslas interneta stratēģijai pievērsties sparīgāk, jo īpaši atjauninot valsts mērķus attiecībā uz platjoslas un ātrdarbīga pieslēguma pieejamību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka līdz 2013. gadam ikvienā ES mājsaimniecībā vajadzētu būt pieejamam platjoslas interneta pieslēgumam par konkurētspējīgu cenu; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus pieejamos politikas instrumentus, tostarp Eiropas struktūrfondu un digitālo dividendi, kas nodrošinātu platjoslas pieslēgumu visiem Eiropas iedzīvotājiem un paplašinātu mobilā platjoslas pieslēguma pieejamību un paaugstinātu tā kvalitāti; turklāt aicina dalībvalstis Eiropas ātrdarbīga platjoslas interneta stratēģijai pievērsties sparīgāk, jo īpaši atjauninot valsts mērķus attiecībā uz platjoslas un ātrdarbīga pieslēguma pieejamību;

| 4. | atzīmē, ka noteikumos par valsts atbalstu ir dažas neskaidrības, kas var ietekmēt Kopienas atbalstītus platjoslas sakaru pakalpojumus, jo īpaši valsts iestāžu spēju vienoties par prasībām pēc tīkla pakalpojumiem, kas ir pamats jauniem ieguldījumiem; aicina Komisiju steidzami risināt šīs problēmas; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka noteikumos par valsts atbalstu ir dažas neskaidrības, kas var ietekmēt Kopienas atbalstītus platjoslas sakaru pakalpojumus, jo īpaši valsts iestāžu spēju vienoties par prasībām pēc tīkla pakalpojumiem, kas ir pamats jauniem ieguldījumiem; aicina Komisiju steidzami risināt šīs problēmas;

| 5. | atgādina, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta lauku apvidiem, teritorijām, kuras ietekmē rūpniecības pārveide, reģioniem, kuriem raksturīgi skarbi un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, it sevišķi attālākiem reģioniem; uzskata, ka atbilstīgs risinājums, kas nodrošinātu platjoslas interneta efektīvu pieejamību šo reģionu iedzīvotājiem pieņemamā laikā un par pieņemamu cenu, ir bezvadu tehnoloģiju, tostarp satelītu, izmantošana, kas nodrošina tūlītēju pieslēgšanos interneta pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta lauku apvidiem, teritorijām, kuras ietekmē rūpniecības pārveide, reģioniem, kuriem raksturīgi skarbi un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, it sevišķi attālākiem reģioniem; uzskata, ka atbilstīgs risinājums, kas nodrošinātu platjoslas interneta efektīvu pieejamību šo reģionu iedzīvotājiem pieņemamā laikā un par pieņemamu cenu, ir bezvadu tehnoloģiju, tostarp satelītu, izmantošana, kas nodrošina tūlītēju pieslēgšanos interneta pamatpakalpojumiem;

| 6. | atgādina, ka universālā pakalpojuma saistībām jābūt atbilstīgām noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimumam, un tiem vajadzētu būt pieejamiem galalietotājiem par pieņemamu cenu, vienlaikus nekropļojot konkurenci un papildus neapgrūtinot patērētājus un operatorus; mudina Komisiju bez kavēšanās iesniegt sen gaidīto pārskatu par universāliem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka universālā pakalpojuma saistībām jābūt atbilstīgām noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimumam, un tiem vajadzētu būt pieejamiem galalietotājiem par pieņemamu cenu, vienlaikus nekropļojot konkurenci un papildus neapgrūtinot patērētājus un operatorus; mudina Komisiju bez kavēšanās iesniegt sen gaidīto pārskatu par universāliem pakalpojumiem;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi lietotājiem invalīdiem garantēt piekļuvi tādā pašā līmenī kā citiem lietotājiem, kā tas prasīts Eiropas Parlamenta pārskatā par Universālo pakalpojumu un lietotāju tiesību direktīvu; prasa Komisijai lietotāju invalīdu tiesības vislielākajā mērā ņemt vērā programmā “2015.eu”; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi lietotājiem invalīdiem garantēt piekļuvi tādā pašā līmenī kā citiem lietotājiem, kā tas prasīts Eiropas Parlamenta pārskatā par Universālo pakalpojumu un lietotāju tiesību direktīvu; prasa Komisijai lietotāju invalīdu tiesības vislielākajā mērā ņemt vērā programmā “2015.eu”;

| 8. | aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu, lai pārbaudītu, kā ES iespējams plašā mērogā īstenot numura pārnesamību; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu, lai pārbaudītu, kā ES iespējams plašā mērogā īstenot numura pārnesamību;

| 9. | uzsver, ka Eiropai ir svarīgi uzturēt pasaules mobilo sakaru līderkontinenta reputāciju, līdz 2015. gadam nodrošinot, ka 75 % mobilo sakaru abonentu būtu mobilās platjoslas lietotāji, kuriem būtu piekļuve ātrgaitas bezvadu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka Eiropai ir svarīgi uzturēt pasaules mobilo sakaru līderkontinenta reputāciju, līdz 2015. gadam nodrošinot, ka 75 % mobilo sakaru abonentu būtu mobilās platjoslas lietotāji, kuriem būtu piekļuve ātrgaitas bezvadu pakalpojumiem;

| 10. | atgādina, ka jāpaātrina digitālās dividendes spektra saskaņota ieviešana bez diskriminācijas, nepazeminot pašreizējo raidpakalpojumu kvalitāti, bet to uzlabojot; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka jāpaātrina digitālās dividendes spektra saskaņota ieviešana bez diskriminācijas, nepazeminot pašreizējo raidpakalpojumu kvalitāti, bet to uzlabojot;

| 11. | aicina Komisiju kopā ar Radiofrekvenču spektra komiteju atrisināt praktiskus un tehniskus jautājumus, lai pietiekami elastīgi nodrošinātu spektra savlaicīgu pieejamību, atvieglotu jauno tehnoloģiju un pakalpojumu, tostarp mobilo platjoslas sakaru, ieviešanu; aicina Komisiju ziņot par konkurences un spektra tirgus attīstības gaitu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju kopā ar Radiofrekvenču spektra komiteju atrisināt praktiskus un tehniskus jautājumus, lai pietiekami elastīgi nodrošinātu spektra savlaicīgu pieejamību, atvieglotu jauno tehnoloģiju un pakalpojumu, tostarp mobilo platjoslas sakaru, ieviešanu; aicina Komisiju ziņot par konkurences un spektra tirgus attīstības gaitu;

| 12. | uzsver, ka arī turpmāk jāizvērtē un jāizpēta frekvenču spektra pašreizējiem un jaunajiem lietotājiem radītie iespējamie traucējumi, lai mazinātu iespējamās negatīvās sekas patērētājiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka arī turpmāk jāizvērtē un jāizpēta frekvenču spektra pašreizējiem un jaunajiem lietotājiem radītie iespējamie traucējumi, lai mazinātu iespējamās negatīvās sekas patērētājiem;

| 13. | uzskata, ka, interneta pieejamībai kļūstot arvien plašākai, dalībvalstīm būtu jācenšas, lai līdz 2015. gadam ātrdarbīgam tīklam būtu pieslēgti 50 % ES mājsaimniecību, savukārt līdz 2020. gadam — 100 %, galalietotājiem nodrošinot drošu un uzlabotu lietojumu, kas atbilstu patērētāju vēlmēm un vajadzībām; atgādina, ka šo mērķu sasniegšanai būtisks ir atbilstīgs politikas regulējums, kas sekmētu privātos ieguldījumus, vienlaikus saglabājot konkurenci un veicinot patērētāju izvēli; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka, interneta pieejamībai kļūstot arvien plašākai, dalībvalstīm būtu jācenšas, lai līdz 2015. gadam ātrdarbīgam tīklam būtu pieslēgti 50 % ES mājsaimniecību, savukārt līdz 2020. gadam — 100 %, galalietotājiem nodrošinot drošu un uzlabotu lietojumu, kas atbilstu patērētāju vēlmēm un vajadzībām; atgādina, ka šo mērķu sasniegšanai būtisks ir atbilstīgs politikas regulējums, kas sekmētu privātos ieguldījumus, vienlaikus saglabājot konkurenci un veicinot patērētāju izvēli;

| 14. | mudina dalībvalstis jau pirms paredzētā termiņa transponēt elektroniskos sakarus reglamentējošos jaunos noteikumus, pilnībā tos īstenot un attiecīgi pilnvarot valstu pārvaldes iestādes; uzsver, ka jaunais tiesiskais regulējums nodrošina paredzamu un saskanīgu vidi, kura veicina ieguldījumus un konkurenci IST sakaru tīklu, produktu un pakalpojumu tirgos, sekmējot informācijas sabiedrībai paredzēto pakalpojumu vienotā tirgus paplašināšanos; pieprasa, lai direktīvās ieviestās koncecijas tiktu pilnībā īstenotas, izstrādājot norādījumus par tiesību aktu telesakaru jomā piemērošanu attiecībā uz nākamās paaudzes piekļuves tīkliem šo tīklu ieviešanas sekmēšanai; |
| --- | --- |

14.

mudina dalībvalstis jau pirms paredzētā termiņa transponēt elektroniskos sakarus reglamentējošos jaunos noteikumus, pilnībā tos īstenot un attiecīgi pilnvarot valstu pārvaldes iestādes; uzsver, ka jaunais tiesiskais regulējums nodrošina paredzamu un saskanīgu vidi, kura veicina ieguldījumus un konkurenci IST sakaru tīklu, produktu un pakalpojumu tirgos, sekmējot informācijas sabiedrībai paredzēto pakalpojumu vienotā tirgus paplašināšanos; pieprasa, lai direktīvās ieviestās koncecijas tiktu pilnībā īstenotas, izstrādājot norādījumus par tiesību aktu telesakaru jomā piemērošanu attiecībā uz nākamās paaudzes piekļuves tīkliem šo tīklu ieviešanas sekmēšanai;

| 15. | uzskata, ka ir jāpalielina regulatīvās koordinēšanas efektivitāte, iespējami drīzāk nodrošinot Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) pilnvērtīgu darbību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir jāpalielina regulatīvās koordinēšanas efektivitāte, iespējami drīzāk nodrošinot Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) pilnvērtīgu darbību;

| 16. | aicina ieinteresētās personas sakaru tīklu ieviešanai izvēlēties atvērtus modeļus, kas atbalstītu jauninājumus un veicinātu pieprasījumu; |
| --- | --- |

16.

aicina ieinteresētās personas sakaru tīklu ieviešanai izvēlēties atvērtus modeļus, kas atbalstītu jauninājumus un veicinātu pieprasījumu;

| 17. | atgādina, ka regulējumam jābūt pārredzamam un paredzamam, un aicina Komisiju, izstrādājot likumdošanas iniciatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, arī turpmāk ievērot labāka regulējuma principus, jo īpaši izmantojot mērķtiecīgus un savlaicīgus ietekmes novērtējumus; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka regulējumam jābūt pārredzamam un paredzamam, un aicina Komisiju, izstrādājot likumdošanas iniciatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, arī turpmāk ievērot labāka regulējuma principus, jo īpaši izmantojot mērķtiecīgus un savlaicīgus ietekmes novērtējumus;

| 18. | atgādina, ka savietojamība un pieejamība ir cieši saistītas un veido efektīvas informācijas sabiedrības pamatus, nodrošinot produktu, infrastruktūru un pakalpojumu sadarbspēju, lai Eiropas iedzīvotāji varētu piekļūt pakalpojumiem un datiem neatkarīgi no izmantotās programmatūras; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka savietojamība un pieejamība ir cieši saistītas un veido efektīvas informācijas sabiedrības pamatus, nodrošinot produktu, infrastruktūru un pakalpojumu sadarbspēju, lai Eiropas iedzīvotāji varētu piekļūt pakalpojumiem un datiem neatkarīgi no izmantotās programmatūras;

| 19. | uzstāj, ka integrētas digitālas sabiedrības pastāvēšanai digitālā kompetence ir izšķirīga un ka digitālās prasmes attiecīgā līmenī vajadzētu nodrošināt visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka digitālā kompetence varētu palīdzēt nelabvēlīgā sociālā stāvoklī esošām personām (piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar zemiem ienākumiem) iekļauties sabiedrībā; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst dažādu sabiedrības grupu atšķirības digitālās pratības un interneta lietošanas prasmju ziņā, tā saukto nākamo otro “digitālo plaisu”; uzsver, ka ļoti svarīga ir apņemšanās līdz 2015. gadam digitālās pratības un kompetences līmeņa atšķirības samazināt uz pusi; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka integrētas digitālas sabiedrības pastāvēšanai digitālā kompetence ir izšķirīga un ka digitālās prasmes attiecīgā līmenī vajadzētu nodrošināt visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka digitālā kompetence varētu palīdzēt nelabvēlīgā sociālā stāvoklī esošām personām (piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar zemiem ienākumiem) iekļauties sabiedrībā; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst dažādu sabiedrības grupu atšķirības digitālās pratības un interneta lietošanas prasmju ziņā, tā saukto nākamo otro “digitālo plaisu”; uzsver, ka ļoti svarīga ir apņemšanās līdz 2015. gadam digitālās pratības un kompetences līmeņa atšķirības samazināt uz pusi;

| 20. | prasa, izmantojot IST sistēmas, nodrošināt pārredzamību, pieejamību un iespēju vienlīdzību, lai iespējami lielākam Eiropas iedzīvotāju skaitam šīs sistēmas kļūtu lietotājiem draudzīgākas; |
| --- | --- |

20.

prasa, izmantojot IST sistēmas, nodrošināt pārredzamību, pieejamību un iespēju vienlīdzību, lai iespējami lielākam Eiropas iedzīvotāju skaitam šīs sistēmas kļūtu lietotājiem draudzīgākas;

| 21. | uzsver, ka līdz 2013. gadam ar reģionālās un kohēzijas politikas atbalstu pēc iespējas visās pamatskolās un vidusskolās ir jābūt uzticamam un kvalitatīvam interneta pieslēgumam un līdz 2015. gadam — īpašam ātrdarbīgam interneta pieslēgumam; uzsver, ka IST apmācībai un e-mācībām jākļūst par mūžizglītības būtisku daļu, kas nodrošinātu labākas un pieejamākas izglītības un apmācības programmas; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka līdz 2013. gadam ar reģionālās un kohēzijas politikas atbalstu pēc iespējas visās pamatskolās un vidusskolās ir jābūt uzticamam un kvalitatīvam interneta pieslēgumam un līdz 2015. gadam — īpašam ātrdarbīgam interneta pieslēgumam; uzsver, ka IST apmācībai un e-mācībām jākļūst par mūžizglītības būtisku daļu, kas nodrošinātu labākas un pieejamākas izglītības un apmācības programmas;

| 22. | atzīst, ka e-mācības ir svarīga IST jauninājumiem pielāgota izglītības metode, ko var pielāgot to personu vajadzībām, kurām ir grūti pieejamas tradicionālās izglītības metodes, tomēr uzsver, ka nepieciešamība nodrošināt informācijas apmaiņu starp pedagogiem, audzēkņiem un citām ieinteresētajām personām ir būtisks priekšnoteikums; uzskata, ka ir jāsekmē arī starptautiskā apmaiņa, lai izglītības iestādes varētu atgūt savu nozīmīgo lomu izpratnes veicināšanā starp tautām; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka e-mācības ir svarīga IST jauninājumiem pielāgota izglītības metode, ko var pielāgot to personu vajadzībām, kurām ir grūti pieejamas tradicionālās izglītības metodes, tomēr uzsver, ka nepieciešamība nodrošināt informācijas apmaiņu starp pedagogiem, audzēkņiem un citām ieinteresētajām personām ir būtisks priekšnoteikums; uzskata, ka ir jāsekmē arī starptautiskā apmaiņa, lai izglītības iestādes varētu atgūt savu nozīmīgo lomu izpratnes veicināšanā starp tautām;

| 23. | ierosina ieviest digitālo prasmju pamatus izglītības sistēmās, sākot jau pirmsskolas līmenī vienlaikus ar svešvalodu apguvi, lai cik vien iespējams agrā vecumā attīstītu attiecīgās prasmes; |
| --- | --- |

23.

ierosina ieviest digitālo prasmju pamatus izglītības sistēmās, sākot jau pirmsskolas līmenī vienlaikus ar svešvalodu apguvi, lai cik vien iespējams agrā vecumā attīstītu attiecīgās prasmes;

| 24. | atzīmē, cik svarīgi ir veicināt ES iedzīvotāju digitālās prasmes, lai viņiem palīdzētu pilnībā izmantot priekšrocības, ko sniedz līdzdalība digitālajā sabiedrībā; apstiprina, ka jānodrošina, lai Eiropas darbaspēka zināšanas, prasmes, kompetence un radošums atbilstu augstākajiem pasaules standartiem un lai tie tiktu pastāvīgi atjaunoti; uzskata, ka digitālajai pratībai un kompetencei ES politikā vajadzētu pievērst lielu uzmanību, jo tās ir Eiropas inovāciju sabiedrības galvenais virzītājspēks; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, cik svarīgi ir veicināt ES iedzīvotāju digitālās prasmes, lai viņiem palīdzētu pilnībā izmantot priekšrocības, ko sniedz līdzdalība digitālajā sabiedrībā; apstiprina, ka jānodrošina, lai Eiropas darbaspēka zināšanas, prasmes, kompetence un radošums atbilstu augstākajiem pasaules standartiem un lai tie tiktu pastāvīgi atjaunoti; uzskata, ka digitālajai pratībai un kompetencei ES politikā vajadzētu pievērst lielu uzmanību, jo tās ir Eiropas inovāciju sabiedrības galvenais virzītājspēks;

| 25. | ierosina ES un dalībvalstu līmenī sākt īstenot “Digitālās pratības un integrācijas rīcības plānu”, kurā jo īpaši jāparedz: speciālas apmācības iespējas digitālajā pratībā bezdarbniekiem un atstumtības riskam pakļautām iedzīvotāju grupām; stimuli privātā sektora iniciatīvām, kas visiem darbiniekiem nodrošinātu digitālo prasmju apguvi; Eiropas mēroga iniciatīva “Internetā rīkojies gudri!”, kas visus skolēnus un studentus, tostarp arī mūžizglītībā un profesionālajā apmācībā iesaistītās personas, iepazīstinātu ar drošu IST un tiešsaistes pakalpojumu izmantošanu; vienota ES līmeņa IST prasmju sertifikācijas sistēma; |
| --- | --- |

25.

ierosina ES un dalībvalstu līmenī sākt īstenot “Digitālās pratības un integrācijas rīcības plānu”, kurā jo īpaši jāparedz: speciālas apmācības iespējas digitālajā pratībā bezdarbniekiem un atstumtības riskam pakļautām iedzīvotāju grupām; stimuli privātā sektora iniciatīvām, kas visiem darbiniekiem nodrošinātu digitālo prasmju apguvi; Eiropas mēroga iniciatīva “Internetā rīkojies gudri!”, kas visus skolēnus un studentus, tostarp arī mūžizglītībā un profesionālajā apmācībā iesaistītās personas, iepazīstinātu ar drošu IST un tiešsaistes pakalpojumu izmantošanu; vienota ES līmeņa IST prasmju sertifikācijas sistēma;

| 26. | aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai iedvesmotu jaunos speciālistus izvēlēties karjeru IST jomā; vienlaikus aicina dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt savu valstu pamatskolas dabaszinātņu izglītības programmām, piemēram, matemātikas un fizikas programmām; uzskata — tā kā ir reāli un neatliekami jārīkojas, lai ļoti īsā vai vidējā termiņā apgūtu pieprasītās IST prasmes, e-prasmju uzraudzībai būs vajadzīga labāka datubāze; aicina ES iestādes turpināt darbu pie šādas datubāzes izveides; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai iedvesmotu jaunos speciālistus izvēlēties karjeru IST jomā; vienlaikus aicina dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt savu valstu pamatskolas dabaszinātņu izglītības programmām, piemēram, matemātikas un fizikas programmām; uzskata — tā kā ir reāli un neatliekami jārīkojas, lai ļoti īsā vai vidējā termiņā apgūtu pieprasītās IST prasmes, e-prasmju uzraudzībai būs vajadzīga labāka datubāze; aicina ES iestādes turpināt darbu pie šādas datubāzes izveides;

| 27. | uzsver, ka visus ES iedzīvotājus par viņu pamattiesībām un pienākumiem digitālajā vidē vajadzētu informēt īpašā Eiropas hartā par iedzīvotāju un patērētāju tiesībām digitālajā vidē; uzskata, ka šajā hartā būtu jākonsolidē Kopienas acquis, tostarp jo īpaši noteikumi par lietotāju tiesībām attiecībā uz privātuma aizsardzību, par mazāk aizsargātu lietotāju tiesībām un digitālo saturu, kā arī par atbilstīgas sadarbspējas nodrošināšanu; atkārtoti apstiprina, ka tiesības digitālajā vidē būtu jāpielīdzina tiesībām vispārējo cilvēktiesību sistēmā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka visus ES iedzīvotājus par viņu pamattiesībām un pienākumiem digitālajā vidē vajadzētu informēt īpašā Eiropas hartā par iedzīvotāju un patērētāju tiesībām digitālajā vidē; uzskata, ka šajā hartā būtu jākonsolidē Kopienas acquis, tostarp jo īpaši noteikumi par lietotāju tiesībām attiecībā uz privātuma aizsardzību, par mazāk aizsargātu lietotāju tiesībām un digitālo saturu, kā arī par atbilstīgas sadarbspējas nodrošināšanu; atkārtoti apstiprina, ka tiesības digitālajā vidē būtu jāpielīdzina tiesībām vispārējo cilvēktiesību sistēmā;

| 28. | pauž stingru pārliecību, ka privātuma aizsardzība ir pamatvērtība un ka visiem lietotājiem vajadzētu būt iespējai kontrolēt savus personas datus, tostarp viņiem vajadzētu būt “tiesībām tikt aizmirstam” (tiesībām uz personas datu dzēšanu); prasa Komisijai ņemt vērā ne vien datu aizsardzības un privātuma jautājumus kā tādus, bet arī īpaši pievērst uzmanību nepilngadīgo un jauniešu īpašajām vajadzībām saistībā ar šiem jautājumiem; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, ar ko Datu aizsardzības direktīvu pielāgotu tagadējai digitālajai videi; |
| --- | --- |

28.

pauž stingru pārliecību, ka privātuma aizsardzība ir pamatvērtība un ka visiem lietotājiem vajadzētu būt iespējai kontrolēt savus personas datus, tostarp viņiem vajadzētu būt “tiesībām tikt aizmirstam” (tiesībām uz personas datu dzēšanu); prasa Komisijai ņemt vērā ne vien datu aizsardzības un privātuma jautājumus kā tādus, bet arī īpaši pievērst uzmanību nepilngadīgo un jauniešu īpašajām vajadzībām saistībā ar šiem jautājumiem; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, ar ko Datu aizsardzības direktīvu pielāgotu tagadējai digitālajai videi;

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt veikt pasākumus digitālās drošības uzlabošanā, apkarot kibernoziegumus un surogātpastu, palielināt lietotāju uzticēšanos un nostiprināt Eiropas Savienības kibertelpu pret visu veidu noziegumiem un nodarījumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvi iesaistīties sadarbībā starpvalstu līmenī un to paplašināt šajā jomā; atgādina dalībvalstīm, ka gandrīz puse valstu vēl joprojām nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem, un mudina visas dalībvalstis šo konvenciju ratificēt un īstenot; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt veikt pasākumus digitālās drošības uzlabošanā, apkarot kibernoziegumus un surogātpastu, palielināt lietotāju uzticēšanos un nostiprināt Eiropas Savienības kibertelpu pret visu veidu noziegumiem un nodarījumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvi iesaistīties sadarbībā starpvalstu līmenī un to paplašināt šajā jomā; atgādina dalībvalstīm, ka gandrīz puse valstu vēl joprojām nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem, un mudina visas dalībvalstis šo konvenciju ratificēt un īstenot;

| 30. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai droša elektroniskā identifikācija būtu pieejama visiem Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai droša elektroniskā identifikācija būtu pieejama visiem Eiropas iedzīvotājiem;

| 31. | uzstāj, ka jāsaglabā atvērta interneta vide, kurā iedzīvotājiem būtu tiesības un komerclietotājiem būtu iespēja piekļūt informācijai un to izplatīt un pēc izvēles izmantot lietotnes un pakalpojumus, kā tas paredzēts pārskatītajā tiesiskajā regulējumā; aicina Komisiju, Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un valsts pārvaldes iestādes veicināt “tīkla neitralitātes” noteikumus, stingri uzraudzīt to izpildi un ne vēlāk kā līdz 2010. gada beigām ziņot par to Parlamentam; uzskata, ka ES tiesību aktos būtu jāsaglabā elektroniskās komercijas direktīvā (2000/31/EK) paredzētais noteikums par vienkāršu līniju kā izšķirīgu veidu, kā nodrošināt brīvu un atklātu konkurenci digitālajā tirgū; |
| --- | --- |

31.

uzstāj, ka jāsaglabā atvērta interneta vide, kurā iedzīvotājiem būtu tiesības un komerclietotājiem būtu iespēja piekļūt informācijai un to izplatīt un pēc izvēles izmantot lietotnes un pakalpojumus, kā tas paredzēts pārskatītajā tiesiskajā regulējumā; aicina Komisiju, Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un valsts pārvaldes iestādes veicināt “tīkla neitralitātes” noteikumus, stingri uzraudzīt to izpildi un ne vēlāk kā līdz 2010. gada beigām ziņot par to Parlamentam; uzskata, ka ES tiesību aktos būtu jāsaglabā elektroniskās komercijas direktīvā (2000/31/EK) paredzētais noteikums par vienkāršu līniju kā izšķirīgu veidu, kā nodrošināt brīvu un atklātu konkurenci digitālajā tirgū;

| 32. | uzsver, ka plurālisms, preses brīvība un cieņa pret kultūru daudzveidību ir Eiropas Savienības pamatvērtības un galamērķi; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt visu ierosināto ES politikas virzienu atbilsmi šīm vērtībām un mērķiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka plurālisms, preses brīvība un cieņa pret kultūru daudzveidību ir Eiropas Savienības pamatvērtības un galamērķi; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt visu ierosināto ES politikas virzienu atbilsmi šīm vērtībām un mērķiem;

| 33. | atzinīgi vērtē to, ka tiesību akti par viesabonēšanu tiek ieviesti strauji; uzsver, ka jāturpina ES mobilo sakaru viesabonēšanas cenu, tostarp datu pārraides viesabonēšanas cenu, pastāvīga pārraudzība; aicina BEREC veikt neatkarīgu analīzi par metodēm, kuras nav cenu regulēšanas metodes un kuras varētu izmantot konkurētspējīga iekšējā tirgus izveidē viesabonēšanas jomā; aicina Komisiju, pamatojoties uz BEREC analīzi un savu pārskatu, ierosināt ilglaicīgu risinājumu viesabonēšanas problēmai jau pirms 2013. gada, lai nodrošinātu veiksmīgi strādājošu, uz patērētājiem orientētu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu viesabonēšanas jomā un tādējādi panāktu zemākas cenas; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē to, ka tiesību akti par viesabonēšanu tiek ieviesti strauji; uzsver, ka jāturpina ES mobilo sakaru viesabonēšanas cenu, tostarp datu pārraides viesabonēšanas cenu, pastāvīga pārraudzība; aicina BEREC veikt neatkarīgu analīzi par metodēm, kuras nav cenu regulēšanas metodes un kuras varētu izmantot konkurētspējīga iekšējā tirgus izveidē viesabonēšanas jomā; aicina Komisiju, pamatojoties uz BEREC analīzi un savu pārskatu, ierosināt ilglaicīgu risinājumu viesabonēšanas problēmai jau pirms 2013. gada, lai nodrošinātu veiksmīgi strādājošu, uz patērētājiem orientētu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu viesabonēšanas jomā un tādējādi panāktu zemākas cenas;

| 34. | uzsver, ka digitālie pakalpojumi var palīdzēt pilnvērtīgi izmantot iekšējo tirgu Eiropā; prasa izstrādāt efektīvu politiku vienotajam digitālajam tirgum, kas padarītu tiešsaistes pakalpojumus Eiropā konkurētspējīgākus, vieglāk piekļūstamākus, starptautiski pieejamākus un pārredzamākus, nodrošinot patērētājiem augstākā iespējamā līmeņa aizsardzību un izbeidzot diskriminēšanu ģeogrāfiskās vietas dēļ; aicina ES iestādes līdz 2013. gadam novērst galvenos tiesiski normatīvos un administratīvos šķēršļus pārrobežu darījumiem tiešsaistē; aicina Komisiju turpināt to Kopienas acquis pastāvīgo novērtēšanu, kas skar vienoto digitālo tirgu, un ierosināt mērķtiecīgus tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz galvenajiem traucējumiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka digitālie pakalpojumi var palīdzēt pilnvērtīgi izmantot iekšējo tirgu Eiropā; prasa izstrādāt efektīvu politiku vienotajam digitālajam tirgum, kas padarītu tiešsaistes pakalpojumus Eiropā konkurētspējīgākus, vieglāk piekļūstamākus, starptautiski pieejamākus un pārredzamākus, nodrošinot patērētājiem augstākā iespējamā līmeņa aizsardzību un izbeidzot diskriminēšanu ģeogrāfiskās vietas dēļ; aicina ES iestādes līdz 2013. gadam novērst galvenos tiesiski normatīvos un administratīvos šķēršļus pārrobežu darījumiem tiešsaistē; aicina Komisiju turpināt to Kopienas acquis pastāvīgo novērtēšanu, kas skar vienoto digitālo tirgu, un ierosināt mērķtiecīgus tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz galvenajiem traucējumiem;

| 35. | prasa veikt pētījumu par ES saskaņotajiem noteikumiem, lai veicinātu kopējo tirgu tādās jomās kā mākoņdatošana un elektroniskā komercija; |
| --- | --- |

35.

prasa veikt pētījumu par ES saskaņotajiem noteikumiem, lai veicinātu kopējo tirgu tādās jomās kā mākoņdatošana un elektroniskā komercija;

| 36. | aicina Komisiju apsvērt pasākumus, kas tālāk uzlabotu pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības noteikumu un nosacījumu pārredzamību un pārrobežu noteikumu izpildes un pārsūdzības mehānismu efektivitāti; uzsver, ka veiksmīgai tiešsaistes tirdzniecības attīstībai vajadzīga produktu un preču efektīva izplatīšana, un tāpēc arī uzsver, ka steidzami jāīsteno trešā pasta direktīva (2008/6/EK); |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju apsvērt pasākumus, kas tālāk uzlabotu pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības noteikumu un nosacījumu pārredzamību un pārrobežu noteikumu izpildes un pārsūdzības mehānismu efektivitāti; uzsver, ka veiksmīgai tiešsaistes tirdzniecības attīstībai vajadzīga produktu un preču efektīva izplatīšana, un tāpēc arī uzsver, ka steidzami jāīsteno trešā pasta direktīva (2008/6/EK);

| 37. | uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt nepieciešamo digitālo vidi uzņēmumiem, jo īpaši MVU; aicina dalībvalstis izveidot “vienas pieturas aģentūru” PVN piemērošanai, kas MVU un uzņēmējiem atvieglotu pārrobežu elektronisko komerciju, un aicina Komisiju atbalstīt elektronisko rēķinu plašu izmantošanu; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt nepieciešamo digitālo vidi uzņēmumiem, jo īpaši MVU; aicina dalībvalstis izveidot “vienas pieturas aģentūru” PVN piemērošanai, kas MVU un uzņēmējiem atvieglotu pārrobežu elektronisko komerciju, un aicina Komisiju atbalstīt elektronisko rēķinu plašu izmantošanu;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai līdz 2015. gadam vismaz 50 % visu publisko iepirkumu notiktu ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību, kā paredzēts 2005. gada Mančestras ministru konferencē par e-pārvaldi pieņemtajā rīcības plānā; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai līdz 2015. gadam vismaz 50 % visu publisko iepirkumu notiktu ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību, kā paredzēts 2005. gada Mančestras ministru konferencē par e-pārvaldi pieņemtajā rīcības plānā;

| 39. | uzskata, ka tiešsaistes vides arvien lielākas sarežģītības dēļ un jaunu tehnoloģiju ieviešanas dēļ, kā arī tādēļ, ka ES iedzīvotāju dati arvien biežāk tiek apstrādāti ārpus ES, direktīvas par informācijas sabiedrības tiesisko regulējumu, kas pieņemtas gandrīz pirms desmit gadiem, šķiet novecojušas; uzskata — lai gan ar dažām direktīvām saistītos juridiskos jautājumus var atrisināt, tās atjauninot pakāpeniski, citas jāpārskata pamatīgāk un jāpieņem starptautisks regulējums par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka tiešsaistes vides arvien lielākas sarežģītības dēļ un jaunu tehnoloģiju ieviešanas dēļ, kā arī tādēļ, ka ES iedzīvotāju dati arvien biežāk tiek apstrādāti ārpus ES, direktīvas par informācijas sabiedrības tiesisko regulējumu, kas pieņemtas gandrīz pirms desmit gadiem, šķiet novecojušas; uzskata — lai gan ar dažām direktīvām saistītos juridiskos jautājumus var atrisināt, tās atjauninot pakāpeniski, citas jāpārskata pamatīgāk un jāpieņem starptautisks regulējums par datu aizsardzību;

| 40. | uzsver, ka potenciāli vērtīga iedzīvotājiem un uzņēmumiem varētu būt publisko pakalpojumu (e-pārvalde) digitalizēšana, kas iedzīvotājiem garantē efektīvākus un individualizētākus pakalpojumus; aicina dalībvalstis izmantot IST līdzekļu sniegtās iespējas, lai uzlabotu valdības darbības pārredzamību un pārskatatbildību un lai veicinātu plašāku demokrātisku līdzdalību, iesaistot visas sociālekonomiskās grupas, veidojot jauno lietotāju izpratni un panākot uzticēšanos un paļāvību; aicina dalībvalstis izstrādāt savus publisko pakalpojumu digitalizēšanas plānus, kuros vajadzētu norādīt, kādi mērķi jāsasniedz un kādi pasākumi jāīsteno, lai līdz 2015. gadam visi publiskie pakalpojumi būtu tiešsaistē un pieejami cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka potenciāli vērtīga iedzīvotājiem un uzņēmumiem varētu būt publisko pakalpojumu (e-pārvalde) digitalizēšana, kas iedzīvotājiem garantē efektīvākus un individualizētākus pakalpojumus; aicina dalībvalstis izmantot IST līdzekļu sniegtās iespējas, lai uzlabotu valdības darbības pārredzamību un pārskatatbildību un lai veicinātu plašāku demokrātisku līdzdalību, iesaistot visas sociālekonomiskās grupas, veidojot jauno lietotāju izpratni un panākot uzticēšanos un paļāvību; aicina dalībvalstis izstrādāt savus publisko pakalpojumu digitalizēšanas plānus, kuros vajadzētu norādīt, kādi mērķi jāsasniedz un kādi pasākumi jāīsteno, lai līdz 2015. gadam visi publiskie pakalpojumi būtu tiešsaistē un pieejami cilvēkiem ar invaliditāti;

| 41. | uzsver, cik nozīmīgs ir platjoslas pieslēgums Eiropas iedzīvotāju veselības aprūpes jomā, sniedzot iespējas izmantot efektīvas veselības informācijas tehnoloģijas, uzlabojot veselības aprūpes kvalitāti, paplašinot veselības aprūpes ģeogrāfisko pieejamību lauku reģionos uz salām, kalnos un mazapdzīvotos reģionos, atvieglojot mājas aprūpi un izvairoties no nevajadzīgām procedūrām un pacientu pārvietošanas, kas izmaksā dārgi; atgādina, ka platjoslas savienojumi, popularizējot informāciju par sabiedrības drošību, procedūrām, reaģēšanu uz katastrofām un atjaunošanu pēc tām, var palīdzēt aizsargāt Eiropas iedzīvotājus; |
| --- | --- |

41.

uzsver, cik nozīmīgs ir platjoslas pieslēgums Eiropas iedzīvotāju veselības aprūpes jomā, sniedzot iespējas izmantot efektīvas veselības informācijas tehnoloģijas, uzlabojot veselības aprūpes kvalitāti, paplašinot veselības aprūpes ģeogrāfisko pieejamību lauku reģionos uz salām, kalnos un mazapdzīvotos reģionos, atvieglojot mājas aprūpi un izvairoties no nevajadzīgām procedūrām un pacientu pārvietošanas, kas izmaksā dārgi; atgādina, ka platjoslas savienojumi, popularizējot informāciju par sabiedrības drošību, procedūrām, reaģēšanu uz katastrofām un atjaunošanu pēc tām, var palīdzēt aizsargāt Eiropas iedzīvotājus;

| 42. | norāda, ka IST ir īpaši svarīgas cilvēkiem ar invaliditāti, kuriem tehnoloģiju palīdzība ikdienas dzīvē ir vajadzīga vairāk nekā lielākajai daļai cilvēku; uzskata, ka cilvēki ar invaliditāti ir līdztiesīgi izmantot jauno tehnoloģiju izraisīto produktu un pakalpojumu straujo attīstību, jo tādējādi gūst neierobežotas iespējas līdzdalībai integrētā informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka IST ir īpaši svarīgas cilvēkiem ar invaliditāti, kuriem tehnoloģiju palīdzība ikdienas dzīvē ir vajadzīga vairāk nekā lielākajai daļai cilvēku; uzskata, ka cilvēki ar invaliditāti ir līdztiesīgi izmantot jauno tehnoloģiju izraisīto produktu un pakalpojumu straujo attīstību, jo tādējādi gūst neierobežotas iespējas līdzdalībai integrētā informācijas sabiedrībā;

| 43. | uzsver, ka jāattīsta “piektā brīvība”, kas darītu iespējamu satura un zināšanu bezmaksas apriti, un līdz 2015. gadam jāizstrādā vienkāršs, patērētājam ērts tiesiskais regulējums par piekļuvi digitālam saturam Eiropā, kas patērētājiem sniegtu noteiktību un ar kura starpniecību būtu iespējams sasniegt taisnīgu līdzsvaru starp tiesību subjektu tiesībām un plašas sabiedrības tiesībām uz piekļuvi saturam un zināšanām; mudina ES, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības tempu, paātrināt diskusiju par autortiesībām un analizēt ietekmi, kāda ir atbilstoši Līguma par ES darbību 118. panta noteikumiem izstrādātam tiesību aktam par ES autortiesībām, lai nodrošinātu vienotu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību visā Eiropas Savienībā gan tiešsaistē, gan ārpus tiešsaistes; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka jāattīsta “piektā brīvība”, kas darītu iespējamu satura un zināšanu bezmaksas apriti, un līdz 2015. gadam jāizstrādā vienkāršs, patērētājam ērts tiesiskais regulējums par piekļuvi digitālam saturam Eiropā, kas patērētājiem sniegtu noteiktību un ar kura starpniecību būtu iespējams sasniegt taisnīgu līdzsvaru starp tiesību subjektu tiesībām un plašas sabiedrības tiesībām uz piekļuvi saturam un zināšanām; mudina ES, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības tempu, paātrināt diskusiju par autortiesībām un analizēt ietekmi, kāda ir atbilstoši Līguma par ES darbību 118. panta noteikumiem izstrādātam tiesību aktam par ES autortiesībām, lai nodrošinātu vienotu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību visā Eiropas Savienībā gan tiešsaistē, gan ārpus tiešsaistes;

| 44. | atzīst, ka Eiropas radošajai un kultūras nozarei ir ne vien būtiska nozīme, veicinot kultūru daudzveidību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu un līdzdalības demokrātiju Eiropā, bet tā arī ievērojami veicina ilgtspējīgu attīstību Eiropā un tādējādi tai var būt izšķiroša nozīme ES ekonomikas atveseļošanā; atzīst, ka jāveicina tādas vides attīstība, kura turpinās sekmēt radošās nozares izaugsmi; šajā sakarībā aicina Komisiju īstenot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu visās politikas iniciatīvās, kas attiecas uz digitālo programmu; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka Eiropas radošajai un kultūras nozarei ir ne vien būtiska nozīme, veicinot kultūru daudzveidību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu un līdzdalības demokrātiju Eiropā, bet tā arī ievērojami veicina ilgtspējīgu attīstību Eiropā un tādējādi tai var būt izšķiroša nozīme ES ekonomikas atveseļošanā; atzīst, ka jāveicina tādas vides attīstība, kura turpinās sekmēt radošās nozares izaugsmi; šajā sakarībā aicina Komisiju īstenot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu visās politikas iniciatīvās, kas attiecas uz digitālo programmu;

| 45. | uzsver, ka Eiropas digitālajā programmā ir jāveicina augstas kvalitātes un kultūru ziņā daudzveidīga satura izstrāde un izplatīšana ES, lai mudinātu visus ES pilsoņus pieņemt digitālās tehnoloģijas, piemēram, internetu, un palielināt ieguvumus kultūras un sociālajā jomā, ko ES pilsoņiem var sniegt šīs tehnoloģijas; iesaka sākt īstenot ES mēroga informācijas kampaņu, lai nodrošinātu labāku izpratni, jo īpaši attīstot un izplatot digitālus kultūras materiālus; aicina Komisiju likumdošanas darba programmā pievērsties iespējai dalībvalstīs piemērot samazinātu PVN likmi tiešsaistē izplatītām kultūras precēm; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka Eiropas digitālajā programmā ir jāveicina augstas kvalitātes un kultūru ziņā daudzveidīga satura izstrāde un izplatīšana ES, lai mudinātu visus ES pilsoņus pieņemt digitālās tehnoloģijas, piemēram, internetu, un palielināt ieguvumus kultūras un sociālajā jomā, ko ES pilsoņiem var sniegt šīs tehnoloģijas; iesaka sākt īstenot ES mēroga informācijas kampaņu, lai nodrošinātu labāku izpratni, jo īpaši attīstot un izplatot digitālus kultūras materiālus; aicina Komisiju likumdošanas darba programmā pievērsties iespējai dalībvalstīs piemērot samazinātu PVN likmi tiešsaistē izplatītām kultūras precēm;

| 46. | uzsver, ka internets, kurš sniedz daudz jaunu iespēju radoša satura apritei un radoša darba produktu pieejamībai, rada arī jaunas problēmas un ka tādēļ Eiropas Savienības kibertelpa ir jāaizsargā no jaunu veidu noziegumiem un nodarījumiem; atzīmē, ka sankcijas ir viens no iespējamiem instrumentiem autortiesību ievērošanas jomā, taču tās principā vajadzētu vērst pret komerciāla labuma guvējiem, nevis atsevišķiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka internets, kurš sniedz daudz jaunu iespēju radoša satura apritei un radoša darba produktu pieejamībai, rada arī jaunas problēmas un ka tādēļ Eiropas Savienības kibertelpa ir jāaizsargā no jaunu veidu noziegumiem un nodarījumiem; atzīmē, ka sankcijas ir viens no iespējamiem instrumentiem autortiesību ievērošanas jomā, taču tās principā vajadzētu vērst pret komerciāla labuma guvējiem, nevis atsevišķiem iedzīvotājiem;

| 47. | uzskata, ka, ņemot vērā jaunas tehnoloģijas, jaunus digitālās piegādes līdzekļus un patērētāju mainīgo uzvedību, ES ir jāveicina piedāvājuma politika un jāapsver autortiesību licencēšanas un piešķiršanas noteikumu tālāka pilnveide; prasa izstrādāt uzlabotu, efektīvāku, konsekventāku un pārredzamāku tiesību pārvaldības un iegūšanas sistēmu gan muzikāliem, gan audiovizuāliem darbiem, kā arī lielāku pārredzamību un konkurenci autortiesību honorāru pārvaldības organizāciju darbībā; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka, ņemot vērā jaunas tehnoloģijas, jaunus digitālās piegādes līdzekļus un patērētāju mainīgo uzvedību, ES ir jāveicina piedāvājuma politika un jāapsver autortiesību licencēšanas un piešķiršanas noteikumu tālāka pilnveide; prasa izstrādāt uzlabotu, efektīvāku, konsekventāku un pārredzamāku tiesību pārvaldības un iegūšanas sistēmu gan muzikāliem, gan audiovizuāliem darbiem, kā arī lielāku pārredzamību un konkurenci autortiesību honorāru pārvaldības organizāciju darbībā;

| 48. | uzsver, ka digitālajā programmā jāpievērš vairāk uzmanības Eiropas unikālā kultūras mantojuma digitalizācijai un tā labākai pieejamībai iedzīvotājiem; mudina dalībvalstis sniegt pienācīgu finansiālu atbalstu ES politikai digitalizācijas jomā, vienlaikus mudinot gan Komisiju, gan dalībvalstis rast atbilstošus risinājumus pašreizējo juridisko šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka digitālajā programmā jāpievērš vairāk uzmanības Eiropas unikālā kultūras mantojuma digitalizācijai un tā labākai pieejamībai iedzīvotājiem; mudina dalībvalstis sniegt pienācīgu finansiālu atbalstu ES politikai digitalizācijas jomā, vienlaikus mudinot gan Komisiju, gan dalībvalstis rast atbilstošus risinājumus pašreizējo juridisko šķēršļu novēršanai;

| 49. | izsaka dziļas bažas par Eiropas digitālās bibliotēkas projekta nākotni, kas iespējama tikai pēc radikālām izmaiņām tādos aspektos kā bibliotēkas digitālais formāts, pārvaldība, efektivitāte, praktiskums, lietderība un plaša mediju iesaiste projektā; |
| --- | --- |

49.

izsaka dziļas bažas par Eiropas digitālās bibliotēkas projekta nākotni, kas iespējama tikai pēc radikālām izmaiņām tādos aspektos kā bibliotēkas digitālais formāts, pārvaldība, efektivitāte, praktiskums, lietderība un plaša mediju iesaiste projektā;

| 50. | uzskata, ka vienlaikus ar neatlaidīgu IST ieviešanu svarīgi ir sekmēt izcilību IST pētniecībā un veicināt valsts un privātus ieguldījumus sadarbīgi īstenotā augsta riska IST pētniecībā un jauninājumos; uzsver, ka Eiropai vajadzētu būt līderim interneta tehnoloģiju, mākoņdatošanas, intelektiskās vides un superdatoru, kā arī zemu oglekļa emisiju IST risinājumu izstrādē; ierosina nākamajā finanšu plānā Eiropas Savienības IST pētniecības budžetu dubultot un IST ieviešanai paredzēto budžetu četrkāršot; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka vienlaikus ar neatlaidīgu IST ieviešanu svarīgi ir sekmēt izcilību IST pētniecībā un veicināt valsts un privātus ieguldījumus sadarbīgi īstenotā augsta riska IST pētniecībā un jauninājumos; uzsver, ka Eiropai vajadzētu būt līderim interneta tehnoloģiju, mākoņdatošanas, intelektiskās vides un superdatoru, kā arī zemu oglekļa emisiju IST risinājumu izstrādē; ierosina nākamajā finanšu plānā Eiropas Savienības IST pētniecības budžetu dubultot un IST ieviešanai paredzēto budžetu četrkāršot;

| 51. | pauž nožēlu par to, ka akadēmisko talantu piesaistīšanas, attīstīšanas un noturēšanas ziņā IST jomā Eiropa joprojām atpaliek no citiem vadošiem tirgiem un pārdzīvo lielu intelektuālā darbaspēka emigrāciju akadēmiskajam personālam un pētniekiem ASV pieejamo labāko darba apstākļu dēļ; uzsver, ka šīs problēmas risināšanā Eiropai kopā ar ražotājiem jāsadarbojas ar akadēmiskajām aprindām, lai izstrādātu pārliecinošu karjeras attīstības programmu, kurā būtu atbalstīta zinātniskās pētniecības kopienas svarīgā loma plaša mēroga pasaules līmeņa IST jauninājumu stratēģijā; |
| --- | --- |

51.

pauž nožēlu par to, ka akadēmisko talantu piesaistīšanas, attīstīšanas un noturēšanas ziņā IST jomā Eiropa joprojām atpaliek no citiem vadošiem tirgiem un pārdzīvo lielu intelektuālā darbaspēka emigrāciju akadēmiskajam personālam un pētniekiem ASV pieejamo labāko darba apstākļu dēļ; uzsver, ka šīs problēmas risināšanā Eiropai kopā ar ražotājiem jāsadarbojas ar akadēmiskajām aprindām, lai izstrādātu pārliecinošu karjeras attīstības programmu, kurā būtu atbalstīta zinātniskās pētniecības kopienas svarīgā loma plaša mēroga pasaules līmeņa IST jauninājumu stratēģijā;

| 52. | uzskata, ka līdz 2015. gadam visiem Eiropas pētniecības institūtiem un infrastruktūrai jābūt savienotiem superātros ātrdarbīgos sakaru tīklos, veidojot vienotu Eiropas pētniecības kopienas iekšējo tīklu; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka līdz 2015. gadam visiem Eiropas pētniecības institūtiem un infrastruktūrai jābūt savienotiem superātros ātrdarbīgos sakaru tīklos, veidojot vienotu Eiropas pētniecības kopienas iekšējo tīklu;

| 53. | prasa veikt lielākus ieguldījumus atvērtā koda programmatūras izmantošanā ES; |
| --- | --- |

53.

prasa veikt lielākus ieguldījumus atvērtā koda programmatūras izmantošanā ES;

| 54. | prasa veikt jaunus ieguldījumus pētniecībā, lai labāk izmantotu pašreizējos digitālos instrumentus ar mērķi nodrošināt kultūras produktu pieejamību visiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

54.

prasa veikt jaunus ieguldījumus pētniecībā, lai labāk izmantotu pašreizējos digitālos instrumentus ar mērķi nodrošināt kultūras produktu pieejamību visiem pilsoņiem;

| 55. | pauž bažas par birokrātiskiem šķēršļiem ES pamatprogrammā; aicina Komisiju novērst birokrātiskos šķēršļus, pārstrādājot pamatprogrammas procedūras, tās neapdraudot, kā arī iedibinot lietotāju forumu; |
| --- | --- |

55.

pauž bažas par birokrātiskiem šķēršļiem ES pamatprogrammā; aicina Komisiju novērst birokrātiskos šķēršļus, pārstrādājot pamatprogrammas procedūras, tās neapdraudot, kā arī iedibinot lietotāju forumu;

| 56. | aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm izvērtēt, kādu atbalstu pētniecībai un inovācijām sniedz Direktīva 2004/17/EK un Direktīva 2004/18/EK par būvdarbu valsts līgumiem un to transponēšana, un attiecīgos gadījumos identificēt labas prakses piemērus; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt būvdarbu valsts līgumu inovācijas rādītāju izstrādāšanu; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm izvērtēt, kādu atbalstu pētniecībai un inovācijām sniedz Direktīva 2004/17/EK un Direktīva 2004/18/EK par būvdarbu valsts līgumiem un to transponēšana, un attiecīgos gadījumos identificēt labas prakses piemērus; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt būvdarbu valsts līgumu inovācijas rādītāju izstrādāšanu;

| 57. | atgādina, ka Eiropas konkurētspēja nākotnē un tās iespējas atveseļoties no pašreizējās ekonomiskās krīzes ir lielā mērā atkarīgas no spējas IST plaši un efektīvi ieviest uzņēmumos; taču atzīmē, ka MVU joprojām tālu atpaliek no lielajiem uzņēmumiem, un pievērš īpašu uzmanību garantijām, kas būtu jāpiešķir mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka tiem netiek liegtas IST attīstības priekšrocības; aicina dalībvalstis un Komisiju vairāk atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus IST rīku izmantošanā ražīguma celšanai; |
| --- | --- |

57.

atgādina, ka Eiropas konkurētspēja nākotnē un tās iespējas atveseļoties no pašreizējās ekonomiskās krīzes ir lielā mērā atkarīgas no spējas IST plaši un efektīvi ieviest uzņēmumos; taču atzīmē, ka MVU joprojām tālu atpaliek no lielajiem uzņēmumiem, un pievērš īpašu uzmanību garantijām, kas būtu jāpiešķir mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka tiem netiek liegtas IST attīstības priekšrocības; aicina dalībvalstis un Komisiju vairāk atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus IST rīku izmantošanā ražīguma celšanai;

| 58. | aicina Komisiju nākt klajā ar digitālu plānu tiešsaistes komercdarbības veicināšanai, kura galvenais mērķis ir alternatīvu risinājumu piedāvāšana tiem cilvēkiem, kas zaudējuši darbu pašreizējās krīzes apstākļos; uzskata, ka šajā plānā būtu jāiekļauj programmatūra un aparatūra par pieejamu cenu, kā arī interneta bezmaksas pieslēgums un bezmaksas konsultācijas; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju nākt klajā ar digitālu plānu tiešsaistes komercdarbības veicināšanai, kura galvenais mērķis ir alternatīvu risinājumu piedāvāšana tiem cilvēkiem, kas zaudējuši darbu pašreizējās krīzes apstākļos; uzskata, ka šajā plānā būtu jāiekļauj programmatūra un aparatūra par pieejamu cenu, kā arī interneta bezmaksas pieslēgums un bezmaksas konsultācijas;

| 59. | uzskata, ka programmai “2015.eu” vajadzētu izvirzīt mērķi pielāgot IST zemu oglekļa emisiju ekonomikai; prasa IST izmantot tā, lai sasniegtu stratēģijas klimata pārmaiņu jomā 20-20-20 mērķus; uzskata, ka tādu risinājumu kā viedo energosistēmu, viedās uzskaites, viedās mobilitātes, viedo automobiļu, ūdens resursu viedās apsaimniekošanas un e-veselības īstenošanai vajadzētu būt programmas “2015.eu” galvenajām iniciatīvām; norāda, ka līdz 2015. gadam IST nozarē oglekļa emisija būtu jāsamazina par 50 %; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka programmai “2015.eu” vajadzētu izvirzīt mērķi pielāgot IST zemu oglekļa emisiju ekonomikai; prasa IST izmantot tā, lai sasniegtu stratēģijas klimata pārmaiņu jomā 20-20-20 mērķus; uzskata, ka tādu risinājumu kā viedo energosistēmu, viedās uzskaites, viedās mobilitātes, viedo automobiļu, ūdens resursu viedās apsaimniekošanas un e-veselības īstenošanai vajadzētu būt programmas “2015.eu” galvenajām iniciatīvām; norāda, ka līdz 2015. gadam IST nozarē oglekļa emisija būtu jāsamazina par 50 %;

| 60. | uzskata, ka starptautiskās tirdzniecības virzītājprincipam vajadzētu būt taisnīgai tirdzniecībai ar mērķi rast pareizu kompromisu starp tirgu atvēršanu un dažādu tautsaimniecības nozaru likumīgu aizsargāšanu, īpašu uzmanību pievēršot darba apstākļiem un sociālajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka starptautiskās tirdzniecības virzītājprincipam vajadzētu būt taisnīgai tirdzniecībai ar mērķi rast pareizu kompromisu starp tirgu atvēršanu un dažādu tautsaimniecības nozaru likumīgu aizsargāšanu, īpašu uzmanību pievēršot darba apstākļiem un sociālajiem apstākļiem;

| 61. | uzskata, ka svarīgi priekšnosacījumi programmas “2015.eu” efektīvai īstenošanai ir visu politisko un ģeogrāfisko līmeņu (ES, valstu valdību un reģionu) atbildība par šo programmu atbilstoši vairāklīmeņu pārvaldības principam un tās politiskā popularitāte; šajā sakarībā iesaka organizēt regulāras augstākā līmeņa sanāksmes par digitālo programmu, kurās Savienības un dalībvalstu līmenī pārskatītu sasniegto un atjaunotu programmas politisko iniciatīvu; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka svarīgi priekšnosacījumi programmas “2015.eu” efektīvai īstenošanai ir visu politisko un ģeogrāfisko līmeņu (ES, valstu valdību un reģionu) atbildība par šo programmu atbilstoši vairāklīmeņu pārvaldības principam un tās politiskā popularitāte; šajā sakarībā iesaka organizēt regulāras augstākā līmeņa sanāksmes par digitālo programmu, kurās Savienības un dalībvalstu līmenī pārskatītu sasniegto un atjaunotu programmas politisko iniciatīvu;

| 62. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību tam, lai mērķi un uzdevumi būtu izvirzīti pēc t.s. SMART kritērijiem (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un ar noteiktiem termiņiem) un lai pieņemtajā rīcības plānā būtu mobilizēti visi attiecīgie ES instrumenti: finansējums, ieteikuma tiesību instrumenti, normu izpilde un, ja vajadzīgs, mērķtiecīgi tiesību akti visās attiecīgajās politikas jomās (t.i., elektroniskajos sakaros, izglītībā, pētniecībā, jauninājumu jomā un kohēzijas politikā); aicina Komisiju regulāri pārskatīt stratēģijas “2015.eu” sasniegumus, par pamatu izmantojot plašāku rādītāju klāstu, kas dotu iespēju veikt kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi par sociālo un ekonomisko ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā jomā nodrošināt ES, valstu un reģionālo programmu attiecīgu saskaņošanu; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību tam, lai mērķi un uzdevumi būtu izvirzīti pēc t.s. SMART kritērijiem (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un ar noteiktiem termiņiem) un lai pieņemtajā rīcības plānā būtu mobilizēti visi attiecīgie ES instrumenti: finansējums, ieteikuma tiesību instrumenti, normu izpilde un, ja vajadzīgs, mērķtiecīgi tiesību akti visās attiecīgajās politikas jomās (t.i., elektroniskajos sakaros, izglītībā, pētniecībā, jauninājumu jomā un kohēzijas politikā); aicina Komisiju regulāri pārskatīt stratēģijas “2015.eu” sasniegumus, par pamatu izmantojot plašāku rādītāju klāstu, kas dotu iespēju veikt kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi par sociālo un ekonomisko ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā jomā nodrošināt ES, valstu un reģionālo programmu attiecīgu saskaņošanu;

| 63. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

63.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  OV C 291 E, 30.11.2006., 133. lpp.

(2)  OV C 287 E, 29.11.2007., 364. lpp.

(3)  OV C 146 E, 12.6.2008., 87. lpp.

(4)  OV C 146 E, 12.6.2008., 370. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/54

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsES stratēģija attiecībām ar Latīņameriku Ārlietu komiteja

P7_TA(2010)0141

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (2009/2213(INI))

2011/C 81 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valsts un valdības vadītāju piecos samitos, kuri notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijā), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijā), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijā), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijā) un Limā (2008. gada 16. un 17. maijā),

ņemot vērā kopīgo komunikē, kuru pieņēma Prāgas 2009. gada 13. un 14. maija Rio grupas un ES 14. ministru sanāksmē,

ņemot vērā kopīgo komunikē, kuru pieņēma ES trijotne un Centrālamerikas valstu ministri Prāgas 2009. gada 14. maija Sanhosē dialoga ministru sanāksmē,

ņemot vērā deklarāciju (Lisabonas deklarāciju), kuru pieņēma Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu un valdību vadītāju 19. samitā, kas notika Eštorilā (Portugālē) no 2009. gada 29. novembra līdz 1. decembrim,

Ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” (COM(2009)0495),

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām,

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) rezolūcijas un jo īpaši 2007. gada 20. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām piektā Limas samita kontekstā un īpaši atsaucoties uz demokrātisku pārvaldi, 2009. gada 8. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības un Latīņamerikas Miera un drošības hartu un 2009. gada 15. oktobra rezolūcijas priekšlikumu par Eiropas Savienības un Latīņamerikas partnerību saistībā ar sesto samitu, kas notiks 2010. gada maijā Madridē,

ņemot vērā 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārējām partnerattiecībām un kopēju stratēģiju attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (1), 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (2), 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības piekto samitu Limā (3),

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par zemestrīci Haiti, 2010. gada 11. februāra rezolūciju par Venecuēlu un 2010. gada 11. marta rezolūciju par pārliecības dēļ ieslodzītajiem Kubā,

ņemot vērā 2007. gada 11. oktobra rezolūciju par sieviešu slepkavībām Meksikā un Centrālamerikā un Eiropas Savienības lomu to apkarošanā (4),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Attīstības komitejas atzinumu (A7–0111/2010),

| A. | tā kā ES un Latīņamerikas reģionu stratēģiskām partnerattiecībām ir būtiska nozīme un abiem reģioniem ir svarīga šo partnerattiecību turpmāka padziļināšana un uzlabošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Latīņamerikas reģionu stratēģiskām partnerattiecībām ir būtiska nozīme un abiem reģioniem ir svarīga šo partnerattiecību turpmāka padziļināšana un uzlabošana;

| B. | tā kā ES un Latīņamerikas attiecību stiprināšana ir viena no Spānijas ES prezidentūras, kā arī Beļģijas un Ungārijas gaidāmās prezidentūras prioritātēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Latīņamerikas attiecību stiprināšana ir viena no Spānijas ES prezidentūras, kā arī Beļģijas un Ungārijas gaidāmās prezidentūras prioritātēm;

| C. | tā kā ES un Latīņamerikas reģionu stratēģiskajās partnerattiecībās kopš pirmā samita 1999. gadā ir panākti ievērojami rezultāti, jo īpaši Vīnes samitā izveidotā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asambleja (EuroLat) — abu reģionu stratēģisko partnerattiecību parlamentārā struktūra, taču vēl ir jāveic noteikti pasākumi un jārisina problēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Latīņamerikas reģionu stratēģiskajās partnerattiecībās kopš pirmā samita 1999. gadā ir panākti ievērojami rezultāti, jo īpaši Vīnes samitā izveidotā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asambleja (EuroLat) — abu reģionu stratēģisko partnerattiecību parlamentārā struktūra, taču vēl ir jāveic noteikti pasākumi un jārisina problēmas;

| D. | tā kā viens no galvenajiem abu reģionu stratēģisko partnerattiecību mērķiem ir reģionālā integrācija, tostarp partnerības nolīgumu noslēgšana apakšreģionu un divpusējā līmenī, kā arī stratēģisko partnerattiecību līmenī; |
| --- | --- |

D.

tā kā viens no galvenajiem abu reģionu stratēģisko partnerattiecību mērķiem ir reģionālā integrācija, tostarp partnerības nolīgumu noslēgšana apakšreģionu un divpusējā līmenī, kā arī stratēģisko partnerattiecību līmenī;

| E. | tā kā Dienvidamerikas valstu savienība (UNASUR), neskatoties uz šīs organizācijas atšķirībām dažādu kontinentālās integrācijas procesu ziņā (ACN, MERCOSUR, CAIS), var veicināt šos integrācijas procesus; |
| --- | --- |

E.

tā kā Dienvidamerikas valstu savienība (UNASUR), neskatoties uz šīs organizācijas atšķirībām dažādu kontinentālās integrācijas procesu ziņā (ACN, MERCOSUR, CAIS), var veicināt šos integrācijas procesus;

| F. | tā kā, domājot par Amerikas potenciālajiem iekšējiem konfliktiem tagad vai nākotnē, iesaistītajām valdībām saskaņā ar subsidiaritātes principiem būtu jāizmanto visas Latīņamerikas tiesiskās aizsardzības iespējas pirms to meklēšanas ārpus dienvidu puslodes; |
| --- | --- |

F.

tā kā, domājot par Amerikas potenciālajiem iekšējiem konfliktiem tagad vai nākotnē, iesaistītajām valdībām saskaņā ar subsidiaritātes principiem būtu jāizmanto visas Latīņamerikas tiesiskās aizsardzības iespējas pirms to meklēšanas ārpus dienvidu puslodes;

| G. | tā kā Latīņamerikas un Eiropas militārie izdevumi pēdējos gados ir būtiski palielinājušies; |
| --- | --- |

G.

tā kā Latīņamerikas un Eiropas militārie izdevumi pēdējos gados ir būtiski palielinājušies;

| H. | tā kā šo abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības ir vēl vairāk saliedējušas abu pušu koordināciju un ir jāizstrādā kopīga darba kārtība, kā arī jāturpina saskaņot nostājas globāli svarīgos jautājumos, ņemot vērā abu pušu intereses un apsvērumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā šo abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības ir vēl vairāk saliedējušas abu pušu koordināciju un ir jāizstrādā kopīga darba kārtība, kā arī jāturpina saskaņot nostājas globāli svarīgos jautājumos, ņemot vērā abu pušu intereses un apsvērumus;

| I. | tā kā jāņem vērā Eiropas Savienības nesenā vēsturiskā veiksme, apstiprinot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, un ieviešanas ieguvumi attiecībā uz vairāk nekā 60 miljonu Latīņamerikas reģionā dzīvojošu personu ar invaliditāti civilo un sociālo tiesību efektīvu īstenošanu un iespēju līdztiesības vecināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā jāņem vērā Eiropas Savienības nesenā vēsturiskā veiksme, apstiprinot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, un ieviešanas ieguvumi attiecībā uz vairāk nekā 60 miljonu Latīņamerikas reģionā dzīvojošu personu ar invaliditāti civilo un sociālo tiesību efektīvu īstenošanu un iespēju līdztiesības vecināšanu;

| J. | tā kā Amerikas Savienotajās Valstīs pie amata pienākumu izpildes ir stājušies jaunās valdības locekļi, uz kuriem ir liktas lielas cerības; |
| --- | --- |

J.

tā kā Amerikas Savienotajās Valstīs pie amata pienākumu izpildes ir stājušies jaunās valdības locekļi, uz kuriem ir liktas lielas cerības;

| K. | tā kā Latīņamerikas teritorijā dzīvo vairāk nekā 600 miljoni cilvēku un tā veido 10 % no pasaules iekšzemes kopprodukta, un tajā ir sastopami 40 % no planētas augu sugām, kā arī Latīņamerikai ir milzīgs cilvēku kapitāls; |
| --- | --- |

K.

tā kā Latīņamerikas teritorijā dzīvo vairāk nekā 600 miljoni cilvēku un tā veido 10 % no pasaules iekšzemes kopprodukta, un tajā ir sastopami 40 % no planētas augu sugām, kā arī Latīņamerikai ir milzīgs cilvēku kapitāls;

| L. | tā kā ES un Latīņamerikas attiecības pamatojas uz kopējām vērtībām un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir galvenais stratēģisko partnerattiecību aspekts; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES un Latīņamerikas attiecības pamatojas uz kopējām vērtībām un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir galvenais stratēģisko partnerattiecību aspekts;

| M. | tā kā ES un Latīņamerikas attiecību pilnveidošana ir savstarpēji izdevīga un labumu no tās var gūt visas ES dalībvalstis un visas Latīņamerikas valstis; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES un Latīņamerikas attiecību pilnveidošana ir savstarpēji izdevīga un labumu no tās var gūt visas ES dalībvalstis un visas Latīņamerikas valstis;

| N. | tā kā dzimumu līdztiesības jautājuma ietveršana visos politikas virzienos var palīdzēt sabiedrībai kļūt taisnīgākai un demokrātiskākai tajā ziņā, ka vīriešus un sievietes uzskatīs par vienlīdzīgiem jebkuros dzīves gadījumos; |
| --- | --- |

N.

tā kā dzimumu līdztiesības jautājuma ietveršana visos politikas virzienos var palīdzēt sabiedrībai kļūt taisnīgākai un demokrātiskākai tajā ziņā, ka vīriešus un sievietes uzskatīs par vienlīdzīgiem jebkuros dzīves gadījumos;

| O. | tā kā ES, Latīņamerikā un Karību jūras reģiona valstīs kopā ir vairāk nekā miljards cilvēku un tās veido trešdaļu no Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīm; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES, Latīņamerikā un Karību jūras reģiona valstīs kopā ir vairāk nekā miljards cilvēku un tās veido trešdaļu no Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīm;

| P. | tā kā Latīņamerikā ES ir galvenā attīstības palīdzības sniedzēja, lielākā ieguldītāja un Latīņamerikas otrā lielākā tirdzniecības partnere, bet Mercosur un Čīles gadījumā — galvenā tirdzniecības partnere, un tā kā kopš abu reģionu stratēģisko partnerattiecību sākšanas 1999. gadā tā ir finansējusi projektus un programmas vairāk nekā EUR 3000 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Latīņamerikā ES ir galvenā attīstības palīdzības sniedzēja, lielākā ieguldītāja un Latīņamerikas otrā lielākā tirdzniecības partnere, bet Mercosur un Čīles gadījumā — galvenā tirdzniecības partnere, un tā kā kopš abu reģionu stratēģisko partnerattiecību sākšanas 1999. gadā tā ir finansējusi projektus un programmas vairāk nekā EUR 3000 miljonu apmērā;

| Q. | tā kā 2010. gadā atlabšana pēc pasaules krīzes joprojām būs lēna; tā kā, neraugoties uz to, ka Latīņamerika labāk par citām attīstītajām valstīm ir pretojusies krīzei un tās vidējā izaugsme 2010. gadā būs gandrīz 3 %, atlabšana būs ļoti nelīdzsvarota un izaugsmes līmenis nebūs pietiekami augsts, lai ievērojami uzlabotu sociālos apstākļus iedzīvotājiem, kuriem joprojām ir pieejama daudz mazāka sociālā aizsardzība nekā Eiropas valstu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2010. gadā atlabšana pēc pasaules krīzes joprojām būs lēna; tā kā, neraugoties uz to, ka Latīņamerika labāk par citām attīstītajām valstīm ir pretojusies krīzei un tās vidējā izaugsme 2010. gadā būs gandrīz 3 %, atlabšana būs ļoti nelīdzsvarota un izaugsmes līmenis nebūs pietiekami augsts, lai ievērojami uzlabotu sociālos apstākļus iedzīvotājiem, kuriem joprojām ir pieejama daudz mazāka sociālā aizsardzība nekā Eiropas valstu iedzīvotājiem;

| R. | tā kā dažās lielākajās Latīņamerikas valstīs un ES dalībvalstīs ir augsts gados jaunu cilvēku bezdarba līmenis; |
| --- | --- |

R.

tā kā dažās lielākajās Latīņamerikas valstīs un ES dalībvalstīs ir augsts gados jaunu cilvēku bezdarba līmenis;

| S. | tā kā, neraugoties uz būtisko progresu, zīdaiņu un māšu mirstības rādītāji šajā reģionā ir nelabvēlīgi; |
| --- | --- |

S.

tā kā, neraugoties uz būtisko progresu, zīdaiņu un māšu mirstības rādītāji šajā reģionā ir nelabvēlīgi;

| T. | tā kā viena no šā reģiona būtiskām problēmām ir narkotiku tirdzniecība; tā kā Dienvidamerikā ir pieaugusi kokas audzēšana un tā kā ir politiskas un kultūras tradīciju atšķirības starp ANO konvencijām un rezolūcijām, kurās koka tiek uzskatīta par aizliegtu augu, un oficiālo nostāju, ko pauž dažu valstu valdības, norādot, ka šā auga kultivēšana ir vietējās kultūras sastāvdaļa; |
| --- | --- |

T.

tā kā viena no šā reģiona būtiskām problēmām ir narkotiku tirdzniecība; tā kā Dienvidamerikā ir pieaugusi kokas audzēšana un tā kā ir politiskas un kultūras tradīciju atšķirības starp ANO konvencijām un rezolūcijām, kurās koka tiek uzskatīta par aizliegtu augu, un oficiālo nostāju, ko pauž dažu valstu valdības, norādot, ka šā auga kultivēšana ir vietējās kultūras sastāvdaļa;

| U. | ņemot vērā nabadzību, nevienlīdzību un diskrimināciju, kas vērojama daudzu Latīņamerikas valstu pamatiedzīvotāju kopienās; |
| --- | --- |

U.

ņemot vērā nabadzību, nevienlīdzību un diskrimināciju, kas vērojama daudzu Latīņamerikas valstu pamatiedzīvotāju kopienās;

| V. | tā kā jāpanāk būtiski uzlabojumi tādās nozarēs kā enerģētika, ūdensapgāde, infrastruktūra un sakari, pielāgojot tos uzlabojumiem, kas jau panākti telekomunikāciju nozarē; |
| --- | --- |

V.

tā kā jāpanāk būtiski uzlabojumi tādās nozarēs kā enerģētika, ūdensapgāde, infrastruktūra un sakari, pielāgojot tos uzlabojumiem, kas jau panākti telekomunikāciju nozarē;

| W. | tā kā Latīņamerikas reģiona attīstība un tā spēja piedalīties integrācijas norisēs būs apgrūtināta, ja netiks pareizi pielāgota infrastruktūra; |
| --- | --- |

W.

tā kā Latīņamerikas reģiona attīstība un tā spēja piedalīties integrācijas norisēs būs apgrūtināta, ja netiks pareizi pielāgota infrastruktūra;

| X. | tā kā Latīņamerikā joprojām pastāv milzīgas bažas par ES politiku imigrācijas jomā un ir jāpanāk vienošanās, kurās ņemtu vērā Eiropas un Latīņamerikas partneru likumīgās intereses šajā ļoti delikātajā jautājumā; |
| --- | --- |

X.

tā kā Latīņamerikā joprojām pastāv milzīgas bažas par ES politiku imigrācijas jomā un ir jāpanāk vienošanās, kurās ņemtu vērā Eiropas un Latīņamerikas partneru likumīgās intereses šajā ļoti delikātajā jautājumā;

| Y. | tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB) darbību Latīņamerikā sāka 1993. gadā un pašreizējā pilnvaru laikā (2007–2013) tās rīcībā ir EUR 2,8 miljardi projektu finansēšanai šajā reģionā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB) darbību Latīņamerikā sāka 1993. gadā un pašreizējā pilnvaru laikā (2007–2013) tās rīcībā ir EUR 2,8 miljardi projektu finansēšanai šajā reģionā;

| Z. | tā kā jauninājumi un zināšanas ir būtiski instrumenti, ar kuriem izskaust nabadzību, cīnīties pret badu un panākt ilgtspējīgu attīstību, kā to konstatēja pēdējā Ibērijas pussalas un Latīņamerikas samitā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā jauninājumi un zināšanas ir būtiski instrumenti, ar kuriem izskaust nabadzību, cīnīties pret badu un panākt ilgtspējīgu attīstību, kā to konstatēja pēdējā Ibērijas pussalas un Latīņamerikas samitā;

| AA. | tā kā nesenajā pētījumā Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija (OEI) un Latīņamerikas un Karību jūras valstu Ekonomikas komisija (ECLAC) ir aprēķinājusi, ka vajadzīgs EUR 55 000 miljonu liels budžets, lai 10 gadu laikā (no 2011. gada 2021. gadam) sasniegtu izglītības uzdevumus 2021. gadam, kuru mērķis ir pašreizējās milzīgās nevienlīdzības novēršana, analfabētisma izskaušana un izglītības nodrošināšana 15 miljoniem bērnu vecumā no 3 līdz 6 gadiem, kuri joprojām neapmeklē mācību iestādes, pamatīgu un efektīvu profesionālās izglītības sistēmu radīšana un universitāšu pieejamības nosacījumu ievērojama uzlabošana, |
| --- | --- |

AA.

tā kā nesenajā pētījumā Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija (OEI) un Latīņamerikas un Karību jūras valstu Ekonomikas komisija (ECLAC) ir aprēķinājusi, ka vajadzīgs EUR 55 000 miljonu liels budžets, lai 10 gadu laikā (no 2011. gada 2021. gadam) sasniegtu izglītības uzdevumus 2021. gadam, kuru mērķis ir pašreizējās milzīgās nevienlīdzības novēršana, analfabētisma izskaušana un izglītības nodrošināšana 15 miljoniem bērnu vecumā no 3 līdz 6 gadiem, kuri joprojām neapmeklē mācību iestādes, pamatīgu un efektīvu profesionālās izglītības sistēmu radīšana un universitāšu pieejamības nosacījumu ievērojama uzlabošana,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība”, kurš tika pieņemts, lai noteiktu, novērtētu un sagatavotu operatīvus priekšlikumus, kuru mērķis ir panākt pilnvērtīgas abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība”, kurš tika pieņemts, lai noteiktu, novērtētu un sagatavotu operatīvus priekšlikumus, kuru mērķis ir panākt pilnvērtīgas abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības;

| 2. | atzinīgi vērtē Spānijas prezidentūras centienus panākt ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma un daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru parakstīšanu, kā arī tās skaidri pausto vēlmi un apņemšanos no jauna sākt ES un Mercosur sarunas; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Spānijas prezidentūras centienus panākt ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma un daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru parakstīšanu, kā arī tās skaidri pausto vēlmi un apņemšanos no jauna sākt ES un Mercosur sarunas;

| 3. | atkārto, ka abu reģionu stratēģisko partnerattiecību pamatprincips ir atbalsts Latīņamerikas reģionālās integrācijas dažādajiem procesiem, un cer, ka minētās abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības ļaus stiprināt nostāju saskaņošanu saistībā ar krīzes situācijām un globāli svarīgiem jautājumiem, kā arī par kopējām vērtībām, interesēm un bažām; |
| --- | --- |

3.

atkārto, ka abu reģionu stratēģisko partnerattiecību pamatprincips ir atbalsts Latīņamerikas reģionālās integrācijas dažādajiem procesiem, un cer, ka minētās abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības ļaus stiprināt nostāju saskaņošanu saistībā ar krīzes situācijām un globāli svarīgiem jautājumiem, kā arī par kopējām vērtībām, interesēm un bažām;

| 4. | ņem vērā abos reģionos notikušās politiskās pārmaiņas un uzsver nepieciešamību pievērst uzmanību notikumu attīstībai, lai nepieciešamības gadījumā pārorientētu un pielāgotu Latīņamerikas un Eiropas Savienības politiku jaunajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

4.

ņem vērā abos reģionos notikušās politiskās pārmaiņas un uzsver nepieciešamību pievērst uzmanību notikumu attīstībai, lai nepieciešamības gadījumā pārorientētu un pielāgotu Latīņamerikas un Eiropas Savienības politiku jaunajiem apstākļiem;

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi principi un vērtības, uz kurām pamatojas abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības, piemēram, plurālisms un pārstāvības demokrātija, cilvēktiesību (politisko, ekonomisko un sociālo) un pamatbrīvību ievērošana, vārda brīvība, konstitucionāla valsts iekārta un tiesiskums, taisnīguma principa ievērošana lietu izskatīšanā, juridiskā noteiktība un jebkāda veida diktatūras un autoritārisma izpausmju noraidīšana; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir svarīgi principi un vērtības, uz kurām pamatojas abu reģionu stratēģiskās partnerattiecības, piemēram, plurālisms un pārstāvības demokrātija, cilvēktiesību (politisko, ekonomisko un sociālo) un pamatbrīvību ievērošana, vārda brīvība, konstitucionāla valsts iekārta un tiesiskums, taisnīguma principa ievērošana lietu izskatīšanā, juridiskā noteiktība un jebkāda veida diktatūras un autoritārisma izpausmju noraidīšana;

| 6. | aicina visas abu reģionu stratēģiskajās partnerattiecībās iesaistītās puses izpildīt pienākumus pārvaldības un sociālā taisnīguma jomā; |
| --- | --- |

6.

aicina visas abu reģionu stratēģiskajās partnerattiecībās iesaistītās puses izpildīt pienākumus pārvaldības un sociālā taisnīguma jomā;

EP stratēģiskais redzējums par ES un Latīņamerikas reģionu stratēģiskajām partnerattiecībām

| 7. | atkārtoti apstiprina, ka ES un Latīņamerikas reģionu stratēģisko partnerattiecību galvenais mērķis ir Eiropas un Latīņamerikas reģionu vispusīgu partnerattiecību telpas izveide līdz aptuveni 2015. gadam politiskajā, ekonomikas, tirdzniecības, sociālajā un kultūras jomā, tādējādi nodrošinot abu reģionu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti apstiprina, ka ES un Latīņamerikas reģionu stratēģisko partnerattiecību galvenais mērķis ir Eiropas un Latīņamerikas reģionu vispusīgu partnerattiecību telpas izveide līdz aptuveni 2015. gadam politiskajā, ekonomikas, tirdzniecības, sociālajā un kultūras jomā, tādējādi nodrošinot abu reģionu ilgtspējīgu attīstību;

Līdzekļi mērķu sasniegšanai saistībā ar Eiropas un Latīņamerikas reģionu vispusīgu partnerattiecību telpu

Reģionu stratēģisko partnerattiecību politikas jomā

| 8. | prasa, lai tiktu izmantotas jaunās iespējas, kuras abu reģionu stratēģiskajām partnerattiecībām rada Lisabonas līguma ieviešana; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai tiktu izmantotas jaunās iespējas, kuras abu reģionu stratēģiskajām partnerattiecībām rada Lisabonas līguma ieviešana;

| 9. | aicina Savienības prezidenta vietnieci / augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošināt Savienības ārējās darbības vienotību, saskaņotību un efektivitāti attiecībā uz Latīņameriku, izmantojot Eiropas Ārējās darbības dienesta (EEAS) atbalstu un aktīvi piedaloties ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu samitā, kas notiks 2010. gada maijā Madridē; |
| --- | --- |

9.

aicina Savienības prezidenta vietnieci / augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošināt Savienības ārējās darbības vienotību, saskaņotību un efektivitāti attiecībā uz Latīņameriku, izmantojot Eiropas Ārējās darbības dienesta (EEAS) atbalstu un aktīvi piedaloties ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu samitā, kas notiks 2010. gada maijā Madridē;

| 10. | aicina jo īpaši prezidenta vietnieci / augsto pārstāvi un Padomi, ievērojot Limā pieņemtos lēmumus, noteikt skaidras pamatnostādnes par labāko veidu, kā, cieši sadarbojoties, sekmēt efektīvu daudzpusību, saglabāt vidi un dabas resursus, cīnīties pret klimata pārmaiņām, palielināt ANO miera uzturēšanas un nostiprināšanas spējas, nodrošināt tūkstošgades mērķu sasniegšanu un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām novērst kopējos draudus mieram un drošībai, tostarp narkotiku un ieroču nelegālo tirdzniecību, organizēto noziedzību un terorismu; |
| --- | --- |

10.

aicina jo īpaši prezidenta vietnieci / augsto pārstāvi un Padomi, ievērojot Limā pieņemtos lēmumus, noteikt skaidras pamatnostādnes par labāko veidu, kā, cieši sadarbojoties, sekmēt efektīvu daudzpusību, saglabāt vidi un dabas resursus, cīnīties pret klimata pārmaiņām, palielināt ANO miera uzturēšanas un nostiprināšanas spējas, nodrošināt tūkstošgades mērķu sasniegšanu un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām novērst kopējos draudus mieram un drošībai, tostarp narkotiku un ieroču nelegālo tirdzniecību, organizēto noziedzību un terorismu;

| 11. | prasa līdzīgi izveidot piemērotus iestāžu sadarbības instrumentus starp EuroLat asambleju un ES iestādēm saskaņā ar Limas samita secinājumiem; |
| --- | --- |

11.

prasa līdzīgi izveidot piemērotus iestāžu sadarbības instrumentus starp EuroLat asambleju un ES iestādēm saskaņā ar Limas samita secinājumiem;

| 12. | atkārto, ka EEAS turpmāk ir jānodrošina, ka EP ir atbilstoši partneri ES delegācijās un jo īpaši nozīmīgos reģionos kā Latīņamerika, kuri ļauj panākt pilnīgu sadarbību ar Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

atkārto, ka EEAS turpmāk ir jānodrošina, ka EP ir atbilstoši partneri ES delegācijās un jo īpaši nozīmīgos reģionos kā Latīņamerika, kuri ļauj panākt pilnīgu sadarbību ar Parlamentu;

| 13. | ierosina pieņemt Eiropas un Latīņamerikas Miera un drošības hartu, kurā, pamatojoties uz ANO Statūtiem un saistītajiem starptautiskajiem tiesību aktiem, iekļautu kopīgas politikas un drošības rīcības stratēģijas un vadlīnijas abu reģionu stratēģisko partneru kopējo draudu pārvarēšanai; |
| --- | --- |

13.

ierosina pieņemt Eiropas un Latīņamerikas Miera un drošības hartu, kurā, pamatojoties uz ANO Statūtiem un saistītajiem starptautiskajiem tiesību aktiem, iekļautu kopīgas politikas un drošības rīcības stratēģijas un vadlīnijas abu reģionu stratēģisko partneru kopējo draudu pārvarēšanai;

| 14. | pauž uzslavu UNASUR par paveikto darbu un sasniegumiem diplomātijas jomā Dienvidamerikā; |
| --- | --- |

14.

pauž uzslavu UNASUR par paveikto darbu un sasniegumiem diplomātijas jomā Dienvidamerikā;

| 15. | atkārtoti pauž cerību, ka daudzu Latīņamerikas partnervalstu iekšējā stabilitāte joprojām ir atkarīga no valsts reformas, kurā jāparedz visu pamatiedzīvotāju grupu un citu minoritāšu pilnīga un efektīva līdzdalība lēmumu pieņemšanā, lai novērstu jebkāda veida diskriminācijas izpausmes un aizstāvētu viņu kultūras tiesības un tradīcijas, kas ļaus bagātināt sabiedrību un nostiprināt demokrātisku pārvaldību; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti pauž cerību, ka daudzu Latīņamerikas partnervalstu iekšējā stabilitāte joprojām ir atkarīga no valsts reformas, kurā jāparedz visu pamatiedzīvotāju grupu un citu minoritāšu pilnīga un efektīva līdzdalība lēmumu pieņemšanā, lai novērstu jebkāda veida diskriminācijas izpausmes un aizstāvētu viņu kultūras tiesības un tradīcijas, kas ļaus bagātināt sabiedrību un nostiprināt demokrātisku pārvaldību;

| 16. | norāda, ka efektīva un neatkarīga tiesu sistēma un iedarbīga politika attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu ir daļa no atbildīgas pārvaldes sistēmas, kuru pārbauda un kuras darbība ir pārredzama, un tādējādi tiks uzlabots iedzīvotāju priekšstats par drošību, palielināsies viņu uzticība pārstāvības parlamentārajai iekārtai un netiks pieļauta viņu atsvešinātība no šīs iekārtas; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka efektīva un neatkarīga tiesu sistēma un iedarbīga politika attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu ir daļa no atbildīgas pārvaldes sistēmas, kuru pārbauda un kuras darbība ir pārredzama, un tādējādi tiks uzlabots iedzīvotāju priekšstats par drošību, palielināsies viņu uzticība pārstāvības parlamentārajai iekārtai un netiks pieļauta viņu atsvešinātība no šīs iekārtas;

| 17. | prasa turpināt un padziļināt konstruktīvu dialogu par migrācijas jautājumiem Eiropas un Latīņamerikas jomā gan ar galamērķa, gan izcelsmes un tranzīta valstīm; šajā sakarībā atbalsta 2009. gada 30. jūnijā sākto abu reģionu strukturēto un visaptverošo dialogu par migrāciju starp ES, Latīņameriku un Karību reģiona valstīm, tādējādi dodot impulsu Limas samitā noteikto saistību īstenošanai; atzinīgi vērtē arī migrācijas darba grupas izveidi EuroLat Parlamentārajā asamblejā, lai veidotu dialoga un priekšlikumu forumu šajā jomā, ņemot vērā abu partneru apsvērumus par šo jautājumu; |
| --- | --- |

17.

prasa turpināt un padziļināt konstruktīvu dialogu par migrācijas jautājumiem Eiropas un Latīņamerikas jomā gan ar galamērķa, gan izcelsmes un tranzīta valstīm; šajā sakarībā atbalsta 2009. gada 30. jūnijā sākto abu reģionu strukturēto un visaptverošo dialogu par migrāciju starp ES, Latīņameriku un Karību reģiona valstīm, tādējādi dodot impulsu Limas samitā noteikto saistību īstenošanai; atzinīgi vērtē arī migrācijas darba grupas izveidi EuroLat Parlamentārajā asamblejā, lai veidotu dialoga un priekšlikumu forumu šajā jomā, ņemot vērā abu partneru apsvērumus par šo jautājumu;

| 18. | iesaka attiecībā uz pašreiz īstenotajiem projektiem Peru, Kolumbijā un Bolīvijā palielināt subsīdijas tām programmām, kas paredzētas narkotiku audzēšanas izskaušanai ar alternatīvās attīstības palīdzību, meklējot risinājumus, kas ļautu iesaistīt attiecīgo sabiedrības daļu; |
| --- | --- |

18.

iesaka attiecībā uz pašreiz īstenotajiem projektiem Peru, Kolumbijā un Bolīvijā palielināt subsīdijas tām programmām, kas paredzētas narkotiku audzēšanas izskaušanai ar alternatīvās attīstības palīdzību, meklējot risinājumus, kas ļautu iesaistīt attiecīgo sabiedrības daļu;

| 19. | pauž nožēlu par dažu valstu centieniem noteikt pārmērīgi lielu finanšu līdzekļu palielinājumu militārajiem izdevumiem laikā, kad ir būtiski mazināt nepilnīgas attīstības, nabadzības, pandēmiju, nepietiekama uztura, noziedzības un dabas katastrofu izraisītās sekas; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu par dažu valstu centieniem noteikt pārmērīgi lielu finanšu līdzekļu palielinājumu militārajiem izdevumiem laikā, kad ir būtiski mazināt nepilnīgas attīstības, nabadzības, pandēmiju, nepietiekama uztura, noziedzības un dabas katastrofu izraisītās sekas;

| 20. | prasa, lai tādi jautājumi kā klimata pārmaiņas un globālā sasilšana joprojām būtu prioritāte ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu politiskajā darba kārtībā; uzsver nepieciešamību piekrist kopējām nostājām dažādos forumos, kas veltīti vides un klimata pārmaiņu jautājumiem, jo īpaši saistībā ar ANO, vienlaikus atbalstot arī samitu, kas notiks Meksikā 2010. gada nogalē; prasa arī, lai pēc pirmās abu reģionu vides ministru sanāksmes, kas notika Briselē 2008. gada martā, šādas sanāksmes tiktu turpinātas; turklāt uzsver, ka klimata pārmaiņu un globālās sasilšanas negatīvo seku pirmie upuri ir nabadzīgie iedzīvotāji un jo īpaši pamatiedzīvotāji; cer arī, ka Ieguldījumu mehānismu Latīņamerikā (LAIF) varēs tostarp vērst arī uz tādu projektu atbalstu, kuru mērķis ir apkarot klimata pārmaiņu sekas, atbalstīt vietējo sabiedrisko transportu un elektriskus automobiļus, Yasuní-ITT projektu Ekvadorā u. t. t; |
| --- | --- |

20.

prasa, lai tādi jautājumi kā klimata pārmaiņas un globālā sasilšana joprojām būtu prioritāte ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu politiskajā darba kārtībā; uzsver nepieciešamību piekrist kopējām nostājām dažādos forumos, kas veltīti vides un klimata pārmaiņu jautājumiem, jo īpaši saistībā ar ANO, vienlaikus atbalstot arī samitu, kas notiks Meksikā 2010. gada nogalē; prasa arī, lai pēc pirmās abu reģionu vides ministru sanāksmes, kas notika Briselē 2008. gada martā, šādas sanāksmes tiktu turpinātas; turklāt uzsver, ka klimata pārmaiņu un globālās sasilšanas negatīvo seku pirmie upuri ir nabadzīgie iedzīvotāji un jo īpaši pamatiedzīvotāji; cer arī, ka Ieguldījumu mehānismu Latīņamerikā (LAIF) varēs tostarp vērst arī uz tādu projektu atbalstu, kuru mērķis ir apkarot klimata pārmaiņu sekas, atbalstīt vietējo sabiedrisko transportu un elektriskus automobiļus, Yasuní-ITT projektu Ekvadorā u. t. t;

Reģionu stratēģisko partnerattiecību ekonomikas un tirdzniecības jomā

| 21. | atkārto ierosinājumu izveidot Eiropas un Latīņamerikas reģionu vispusīgu partnerattiecību telpu, kura pamatotos uz modeli, kas ir saderīgs gan ar PTO, gan reģionālu pieeju, un kuru īstenotu divos posmos; |
| --- | --- |

21.

atkārto ierosinājumu izveidot Eiropas un Latīņamerikas reģionu vispusīgu partnerattiecību telpu, kura pamatotos uz modeli, kas ir saderīgs gan ar PTO, gan reģionālu pieeju, un kuru īstenotu divos posmos;

| 22. | lai pabeigtu pirmo posmu, stingri atbalsta sarunu atjaunošanu par ES un Mercosur asociācijas nolīgumu, ņemot vērā, ka šāda veida asociācijas nolīgums, kuram ir milzīga nozīme un kurš ietekmē 700 miljonus cilvēku, ja to noslēgs ātri, būtu pasaulē mērķtiecīgākais divu reģionu nolīgums, kā arī atbalsta sarunu pabeigšanu par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu pirms Madrides samita, 2003. gadā noslēgtā politiskā un sadarbības līguma ar Andu Kopienu pārskatīšanu un pašreizējo ar Meksiku un Čīli noslēgto asociācijas nolīgumu pastiprināšanu; norāda, ka sarunas par daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem starp ES un Andu Kopienu ir noslēgušās apmierinoši; centīsies ar pienācīgu rūpību veikt šo nolīgumu parlamentāro ratifikāciju, lai nodrošinātu, ka tiem ir pozitīva ietekme uz visiem savstarpējo apsvērumu aspektiem; |
| --- | --- |

22.

lai pabeigtu pirmo posmu, stingri atbalsta sarunu atjaunošanu par ES un Mercosur asociācijas nolīgumu, ņemot vērā, ka šāda veida asociācijas nolīgums, kuram ir milzīga nozīme un kurš ietekmē 700 miljonus cilvēku, ja to noslēgs ātri, būtu pasaulē mērķtiecīgākais divu reģionu nolīgums, kā arī atbalsta sarunu pabeigšanu par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu pirms Madrides samita, 2003. gadā noslēgtā politiskā un sadarbības līguma ar Andu Kopienu pārskatīšanu un pašreizējo ar Meksiku un Čīli noslēgto asociācijas nolīgumu pastiprināšanu; norāda, ka sarunas par daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem starp ES un Andu Kopienu ir noslēgušās apmierinoši; centīsies ar pienācīgu rūpību veikt šo nolīgumu parlamentāro ratifikāciju, lai nodrošinātu, ka tiem ir pozitīva ietekme uz visiem savstarpējo apsvērumu aspektiem;

| 23. | atgādina, ka sarunas par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu tika sāktas, pamatojoties uz reģionu savstarpīguma pieeju, un uzsver, ka tās tāpat arī būtu jānoslēdz, rūpējoties par to, lai neviena no valstīm neatpaliktu; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka sarunas par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu tika sāktas, pamatojoties uz reģionu savstarpīguma pieeju, un uzsver, ka tās tāpat arī būtu jānoslēdz, rūpējoties par to, lai neviena no valstīm neatpaliktu;

| 24. | lai īstenotu otro posmu un aptuveni līdz 2015. gadam panāktu vispusīgu reģionālo partnerattiecību nolīgumu, pieprasa abu reģionu stratēģisko partnerattiecību dažādiem aspektiem juridisku un institucionālu atbalstu un visaptverošu ģeogrāfisku pārklājumu, kā arī vispārējas darbības jomas kopēju tādu noteikumu izstrādi, kuri veicinātu dažādu brīvību izmantošanu, lai tādējādi partnerattiecības kļūtu pēc iespējas visaptverošākas, padziļinot, no vienas puses, Latīņamerikas integrācijas nolīgumus, un, no otras puses, ES partnerattiecības ar dažādām valstīm un reģionālajām grupām; |
| --- | --- |

24.

lai īstenotu otro posmu un aptuveni līdz 2015. gadam panāktu vispusīgu reģionālo partnerattiecību nolīgumu, pieprasa abu reģionu stratēģisko partnerattiecību dažādiem aspektiem juridisku un institucionālu atbalstu un visaptverošu ģeogrāfisku pārklājumu, kā arī vispārējas darbības jomas kopēju tādu noteikumu izstrādi, kuri veicinātu dažādu brīvību izmantošanu, lai tādējādi partnerattiecības kļūtu pēc iespējas visaptverošākas, padziļinot, no vienas puses, Latīņamerikas integrācijas nolīgumus, un, no otras puses, ES partnerattiecības ar dažādām valstīm un reģionālajām grupām;

Reģionu stratēģisko partnerattiecību sociālajā jomā

| 25. | lai darbība būtu saskaņota, iesaka koordinēt abu reģionu nostājas par to, kā, ņemot vērā 2010. gada septembrī paredzēto ANO augsta līmeņa sanāksmi, sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši tos mērķus, kuri ir saistīti ar nabadzības apkarošanu, stabilu un kvalitatīvu darba vietu izveidi, marginalizēto grupu, jo īpaši pamatiedzīvotāju grupu, bērnu, sieviešu un invalīdu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

25.

lai darbība būtu saskaņota, iesaka koordinēt abu reģionu nostājas par to, kā, ņemot vērā 2010. gada septembrī paredzēto ANO augsta līmeņa sanāksmi, sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši tos mērķus, kuri ir saistīti ar nabadzības apkarošanu, stabilu un kvalitatīvu darba vietu izveidi, marginalizēto grupu, jo īpaši pamatiedzīvotāju grupu, bērnu, sieviešu un invalīdu sociālo integrāciju;

| 26. | uzskata, ka Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) ir vieni no svarīgākajiem mērķiem, kas jāsasniedz līdz 2015. gadam, orientējot ieguldījumus uz visnabadzīgākajām valstīm un neaizsargātāko iedzīvotāju grupām, un aicina abus reģionus rast kopēju valodu pirms TAM augsta līmeņa sanāksmes, kas notiks 2010. gada septembrī; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) ir vieni no svarīgākajiem mērķiem, kas jāsasniedz līdz 2015. gadam, orientējot ieguldījumus uz visnabadzīgākajām valstīm un neaizsargātāko iedzīvotāju grupām, un aicina abus reģionus rast kopēju valodu pirms TAM augsta līmeņa sanāksmes, kas notiks 2010. gada septembrī;

| 27. | cer, ka nopietna un stingra dialoga uzsākšana par zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju tēmām varētu veicināt Eiropas un Latīņamerikas inovāciju un zināšanu telpas izveidi par piemēru ņemot ar Čīli noslēgto inovāciju nolīgumu; |
| --- | --- |

27.

cer, ka nopietna un stingra dialoga uzsākšana par zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju tēmām varētu veicināt Eiropas un Latīņamerikas inovāciju un zināšanu telpas izveidi par piemēru ņemot ar Čīli noslēgto inovāciju nolīgumu;

| 28. | atgādina, ka izglītība un ieguldījumi cilvēku kapitālā ir sociālās kohēzijas un sociālās un ekonomiskās attīstības pamats un atbalsta nozīmīgo darbu un atbilstošo finansējumu, kas paredzēts analfabētisma apkarošanai, jo dažās reģiona valstīs tas joprojām ir augsts, īpaši meiteņu un sieviešu vidū, un aicina nodrošināt piekļuvi bezmaksas pamata un vidējai valsts izglītībai, kas ir ierobežota piemērotu līdzekļu trūkuma dēļ dažu valstu budžetā; šajā kontekstā atbalsta OEI izstrādāto projektu “Izglītības mērķi līdz 2021. gadam — izglītība, kādu vēlamies divsimtgades paaudzei”; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka izglītība un ieguldījumi cilvēku kapitālā ir sociālās kohēzijas un sociālās un ekonomiskās attīstības pamats un atbalsta nozīmīgo darbu un atbilstošo finansējumu, kas paredzēts analfabētisma apkarošanai, jo dažās reģiona valstīs tas joprojām ir augsts, īpaši meiteņu un sieviešu vidū, un aicina nodrošināt piekļuvi bezmaksas pamata un vidējai valsts izglītībai, kas ir ierobežota piemērotu līdzekļu trūkuma dēļ dažu valstu budžetā; šajā kontekstā atbalsta OEI izstrādāto projektu “Izglītības mērķi līdz 2021. gadam — izglītība, kādu vēlamies divsimtgades paaudzei”;

| 29. | norāda, ka, būtiski nemainoties sociālekonomiskajiem apstākļiem, Latīņamerikai nebūs iespējams kļūt par pilntiesīgu dalībnieci zināšanu sabiedrībā, kas ir galvenais attīstības stratēģiakais instruments; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka, būtiski nemainoties sociālekonomiskajiem apstākļiem, Latīņamerikai nebūs iespējams kļūt par pilntiesīgu dalībnieci zināšanu sabiedrībā, kas ir galvenais attīstības stratēģiakais instruments;

| 30. | atzinīgi vērtē tādas juridisko zināšanu un paraugprakses veicināšanas un apmaiņas iniciatīvas, kā Latīņamerikas juridiskās pētniecības, attīstības un inovāciju centra nesenā izveide, atzinīgi vērtē “100 locekļu grupas” radīšanu un uzskata, ka minētās iniciatīvas varētu būt ārkārtīgi lietderīgi līdzekļi, lai atbalstītu Komisijas darbu abu reģionu stratēģisko partnerattiecību iedibināšanā; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē tādas juridisko zināšanu un paraugprakses veicināšanas un apmaiņas iniciatīvas, kā Latīņamerikas juridiskās pētniecības, attīstības un inovāciju centra nesenā izveide, atzinīgi vērtē “100 locekļu grupas” radīšanu un uzskata, ka minētās iniciatīvas varētu būt ārkārtīgi lietderīgi līdzekļi, lai atbalstītu Komisijas darbu abu reģionu stratēģisko partnerattiecību iedibināšanā;

| 31. | iesaka tām Latīņamerikas valstīm, kurām ir iespējami vai faktiski konflikti ar kaimiņvalstīm, vai nu tās būtu domstarpības par robežjautājumiem, vai citiem jautājumiem, censties šos konfliktus atrisināt tiesu iestādēs, kas izveidotas saskaņā ar dažādiem integrācijas procesiem vai kas nodarbojas ar Latīņamerikas lietu izskatīšanu, kā arī nepieļaut lietu nodošanu izskatīšanai tiesās, kuras neatrodas dienvidu puslodes valstīs; |
| --- | --- |

31.

iesaka tām Latīņamerikas valstīm, kurām ir iespējami vai faktiski konflikti ar kaimiņvalstīm, vai nu tās būtu domstarpības par robežjautājumiem, vai citiem jautājumiem, censties šos konfliktus atrisināt tiesu iestādēs, kas izveidotas saskaņā ar dažādiem integrācijas procesiem vai kas nodarbojas ar Latīņamerikas lietu izskatīšanu, kā arī nepieļaut lietu nodošanu izskatīšanai tiesās, kuras neatrodas dienvidu puslodes valstīs;

| 32. | atzinīgi vērtē centienus panākt dzimumu līdztiesību, aicina tos pastiprināt, iesaka attīstīt tādu ES un Latīņamerikas sadarbības politiku, kas veicina sieviešu juridiskā statusa nostiprināšanu, vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un darbam, kā arī cilvēktiesības un sociālās tiesības un aicina valdības un attiecīgās sadarbības organizācijas atbalstīt šīs iniciatīvas ar piemērotiem personāla, finanšu un tehniskiem resursiem; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē centienus panākt dzimumu līdztiesību, aicina tos pastiprināt, iesaka attīstīt tādu ES un Latīņamerikas sadarbības politiku, kas veicina sieviešu juridiskā statusa nostiprināšanu, vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un darbam, kā arī cilvēktiesības un sociālās tiesības un aicina valdības un attiecīgās sadarbības organizācijas atbalstīt šīs iniciatīvas ar piemērotiem personāla, finanšu un tehniskiem resursiem;

| 33. | aicina attiecīgās iestādes, ievērojot stratēģisko partnerību, sniegt piemērotu finansiālu un tehnisku palīdzību tiem politikas virzieniem, kas paredzēti, lai novērstu un nodrošinātu aizsardzību pret vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

33.

aicina attiecīgās iestādes, ievērojot stratēģisko partnerību, sniegt piemērotu finansiālu un tehnisku palīdzību tiem politikas virzieniem, kas paredzēti, lai novērstu un nodrošinātu aizsardzību pret vardarbību pret sievietēm;

| 34. | kā precedentu visam reģionam atzinīgi vērtē Amerikas Cilvēktiesību tiesas nesen pieņemto nolēmumu Campo Algodonero lietā par sieviešu slepkavībām Meksikā; aicina ES, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu valdības turpmākajā darbā vadīties pēc minētā nolēmuma un nodrošināt, ka šīs valstis ne tikai asi nosoda vardarbību pret sievietēm, bet tām ir arī atbilstoši finansētas aizsardzības, preventīvo pasākumu un taisnīguma atjaunošanas programmas; aicina arī paust stingru apņemšanos vispārēji cīnīties pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, kā arī nodrošināt pienācīgus ieguldījumus reproduktīvās veselības aprūpei un programmām, kas izstrādātas, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, dzimumaudzināšanu un piekļuvi ģimenes plānošanas metodēm, atbilstoši Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) Rīcības programmai (1994); |
| --- | --- |

34.

kā precedentu visam reģionam atzinīgi vērtē Amerikas Cilvēktiesību tiesas nesen pieņemto nolēmumu Campo Algodonero lietā par sieviešu slepkavībām Meksikā; aicina ES, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu valdības turpmākajā darbā vadīties pēc minētā nolēmuma un nodrošināt, ka šīs valstis ne tikai asi nosoda vardarbību pret sievietēm, bet tām ir arī atbilstoši finansētas aizsardzības, preventīvo pasākumu un taisnīguma atjaunošanas programmas; aicina arī paust stingru apņemšanos vispārēji cīnīties pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, kā arī nodrošināt pienācīgus ieguldījumus reproduktīvās veselības aprūpei un programmām, kas izstrādātas, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, dzimumaudzināšanu un piekļuvi ģimenes plānošanas metodēm, atbilstoši Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) Rīcības programmai (1994);

| 35. | atzinīgi vērtē pēdējo gadu darbības sociālās kohēzijas jomā, kuras veica Eiropas Komisija, Amerikas Attīstības banka (IDB), ANO Attīstības programma (UNDP), ANO Latīņamerikas Ekonomikas komisija (ECLAC), Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) un Pasaules Banka, un ierosina atjaunot un pastiprināt Eurosocial, URB-AL un EUrocLIMA programmas; ierosina atjaunot un pastiprināt Eurosocial, URB-AL un EUrocLIMA programmas, kā arī nodrošināt, lai turpmāk tiktu veiksmīgi īstenota ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām ar mērķi veicināt iespēju vienlīdzību vairāk nekā 60 miljoniem pilsoņu ar jebkādu invaliditāti Latīņamerikas reģionā, kuriem ir liels risks nonākt sociālā atstumtībā; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē pēdējo gadu darbības sociālās kohēzijas jomā, kuras veica Eiropas Komisija, Amerikas Attīstības banka (IDB), ANO Attīstības programma (UNDP), ANO Latīņamerikas Ekonomikas komisija (ECLAC), Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) un Pasaules Banka, un ierosina atjaunot un pastiprināt Eurosocial, URB-AL un EUrocLIMA programmas; ierosina atjaunot un pastiprināt Eurosocial, URB-AL un EUrocLIMA programmas, kā arī nodrošināt, lai turpmāk tiktu veiksmīgi īstenota ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām ar mērķi veicināt iespēju vienlīdzību vairāk nekā 60 miljoniem pilsoņu ar jebkādu invaliditāti Latīņamerikas reģionā, kuriem ir liels risks nonākt sociālā atstumtībā;

| 36. | atgādina, ka ir svarīga pieredzes apmaiņa saistībā ar jautājumiem, kuri izraisa kopīgu interesi, piemēram, sociālā kohēzija, kas ir nabadzības apkarošanas un nevienlīdzības mazināšanas līdzeklis; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu (LAK) forumu par sociālo kohēziju, kas tika rīkots ministru līmenī Limā no 2010. gada 8., 9. līdz 10. februārim un kas pievērsās tēmai “Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības sekmēšana jauniešiem — sociālās kohēzijas veicināšana”, kā arī Baijas deklarāciju, ko pieņēma pēc EUROsociAL tīklu ceturtās starptautiskās sanāksmes beigām 2009. gada 25. jūnijā; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka ir svarīga pieredzes apmaiņa saistībā ar jautājumiem, kuri izraisa kopīgu interesi, piemēram, sociālā kohēzija, kas ir nabadzības apkarošanas un nevienlīdzības mazināšanas līdzeklis; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu (LAK) forumu par sociālo kohēziju, kas tika rīkots ministru līmenī Limā no 2010. gada 8., 9. līdz 10. februārim un kas pievērsās tēmai “Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības sekmēšana jauniešiem — sociālās kohēzijas veicināšana”, kā arī Baijas deklarāciju, ko pieņēma pēc EUROsociAL tīklu ceturtās starptautiskās sanāksmes beigām 2009. gada 25. jūnijā;

| 37. | atzinīgi vērtē 2010. gada 13. un 14. maijā paredzēto ES un LAK valstu sanāksmi Alcalá de Henares (netālu no Madrides) par sociālās drošības sistēmu koordināciju un to, ka šajā sanāksmē tiksies par sociālās drošības jautājumiem atbildīgie ministri un augstas amatpersonas, kā arī atbalsta Ibērijas un Amerikas Sociālās drošības organizācijas (OISS) ekonomiskās un sociālās labklājības veicināšanā ieguldīto darbu, izmantojot ar sociālo drošību saistītas koordinācijas un pieredzes apmaiņas paņēmienus, un aicina ministru sanāksmi un OISS formulēt novatoriskus priekšlikumus ar mērķi attiecīgajiem iedzīvotājiem nodrošināt maksimālu sociālo segumu; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē 2010. gada 13. un 14. maijā paredzēto ES un LAK valstu sanāksmi Alcalá de Henares (netālu no Madrides) par sociālās drošības sistēmu koordināciju un to, ka šajā sanāksmē tiksies par sociālās drošības jautājumiem atbildīgie ministri un augstas amatpersonas, kā arī atbalsta Ibērijas un Amerikas Sociālās drošības organizācijas (OISS) ekonomiskās un sociālās labklājības veicināšanā ieguldīto darbu, izmantojot ar sociālo drošību saistītas koordinācijas un pieredzes apmaiņas paņēmienus, un aicina ministru sanāksmi un OISS formulēt novatoriskus priekšlikumus ar mērķi attiecīgajiem iedzīvotājiem nodrošināt maksimālu sociālo segumu;

| 38. | norāda, ka reģionu integrācijā, kuru vēlas panākt daudzu Latīņamerikas valstu valdības un kuru veicina WU, vērojamas tādas nopietnas problēmas kā infrastruktūras neesamība, nepietiekams tirdzniecības apjoms starp reģioniem un ierobežotas atsevišķu valstu politiskās, sociālās un ekonomiskās jomas vadošo pārstāvju zināšanas; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka reģionu integrācijā, kuru vēlas panākt daudzu Latīņamerikas valstu valdības un kuru veicina WU, vērojamas tādas nopietnas problēmas kā infrastruktūras neesamība, nepietiekams tirdzniecības apjoms starp reģioniem un ierobežotas atsevišķu valstu politiskās, sociālās un ekonomiskās jomas vadošo pārstāvju zināšanas;

| 39. | atgādina, ka stratēģija pamatojas uz praktiskiem prointegrācijas pasākumiem (kuri tostarp aptver ceļus, dzelzceļus, naftas un gāzes pārvadus, sadarbību atjaunīgo enerģijas veidu jomā, tirdzniecības attīstību starp reģioniem) un pasākumiem, kas paredzēti, lai palielinātu sabiedrības informētību par vadošajiem reģiona pārstāvjiem, tādējādi stimulējot integrāciju un uzlabojot kopības sajūtu reģionā; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka stratēģija pamatojas uz praktiskiem prointegrācijas pasākumiem (kuri tostarp aptver ceļus, dzelzceļus, naftas un gāzes pārvadus, sadarbību atjaunīgo enerģijas veidu jomā, tirdzniecības attīstību starp reģioniem) un pasākumiem, kas paredzēti, lai palielinātu sabiedrības informētību par vadošajiem reģiona pārstāvjiem, tādējādi stimulējot integrāciju un uzlabojot kopības sajūtu reģionā;

| 40. | uzsver, ka enerģētikas, ūdens un komunikāciju jomā ir jāpieņem saskaņota stratēģija, lai novērstu reģiona izaugsmes stagnāciju un ilgtspējīgas attīstības apstāšanos; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka enerģētikas, ūdens un komunikāciju jomā ir jāpieņem saskaņota stratēģija, lai novērstu reģiona izaugsmes stagnāciju un ilgtspējīgas attīstības apstāšanos;

| 41. | iesaka Latīņamerikas valstu valdībām ar maksimālu Eiropas Savienības atbalstu šā lielā uzdevuma veikšanai un, ņemot vērā sarežģīto sociālo stāvokli salīdzinoši labā ekonomiskajā kontekstā, pieņemt lēmumu veikt mērķtiecīgus un pastāvīgus pasākumus, piemēram, ieguldīt valsts būvdarbos, iekšējā tirgus veicināšanā, mazo un vidējo uzņēmumu aizsardzībā, kreditēšanas attīstībā, ieguldījumu nostiprināšanā veselības un izglītības jomā, pievērst lielāku uzmanību jauniešu bezdarbam un profesionālai diskriminācijai uz dzimuma pamata; |
| --- | --- |

41.

iesaka Latīņamerikas valstu valdībām ar maksimālu Eiropas Savienības atbalstu šā lielā uzdevuma veikšanai un, ņemot vērā sarežģīto sociālo stāvokli salīdzinoši labā ekonomiskajā kontekstā, pieņemt lēmumu veikt mērķtiecīgus un pastāvīgus pasākumus, piemēram, ieguldīt valsts būvdarbos, iekšējā tirgus veicināšanā, mazo un vidējo uzņēmumu aizsardzībā, kreditēšanas attīstībā, ieguldījumu nostiprināšanā veselības un izglītības jomā, pievērst lielāku uzmanību jauniešu bezdarbam un profesionālai diskriminācijai uz dzimuma pamata;

| 42. | šajā sakarībā atgādina, ka — lai gan varētu būt sarežģīti iegūt minēto mērķu atbilstīgu finansējumu — ir jāveido taisnīga, objektīva un moderna nodokļu sistēma, kas stātos pretī nodokļu nemaksāšanai, taču vienlaikus ir arī jāpārskata pārmērīgie izdevumi militārajā jomā; |
| --- | --- |

42.

šajā sakarībā atgādina, ka — lai gan varētu būt sarežģīti iegūt minēto mērķu atbilstīgu finansējumu — ir jāveido taisnīga, objektīva un moderna nodokļu sistēma, kas stātos pretī nodokļu nemaksāšanai, taču vienlaikus ir arī jāpārskata pārmērīgie izdevumi militārajā jomā;

| 43. | prasa, lai ES un Latīņamerikas valstis, kurās ir pamatiedzīvotāji, ciešā sadarbībā cita ar citu īstenotu iedarbīgus plānus, kā cīnīties pret badu, nepietiekamu attīstību, analfabētismu un hroniskām slimībām; |
| --- | --- |

43.

prasa, lai ES un Latīņamerikas valstis, kurās ir pamatiedzīvotāji, ciešā sadarbībā cita ar citu īstenotu iedarbīgus plānus, kā cīnīties pret badu, nepietiekamu attīstību, analfabētismu un hroniskām slimībām;

| 44. | uzskata — ES un LAK partnerattiecību sociālās kohēzijas mērķi varēs īstenot tikai tad, ja tiks nodrošināts augsts attīstības līmenis un ienākumu un bagātības taisnīga sadale, un, lai sasniegtu minēto mērķi, ir jāveic konkrēti nabadzības izskaušanas pasākumi saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem un jānostiprina tiesu sistēma LAK valstīs; |
| --- | --- |

44.

uzskata — ES un LAK partnerattiecību sociālās kohēzijas mērķi varēs īstenot tikai tad, ja tiks nodrošināts augsts attīstības līmenis un ienākumu un bagātības taisnīga sadale, un, lai sasniegtu minēto mērķi, ir jāveic konkrēti nabadzības izskaušanas pasākumi saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem un jānostiprina tiesu sistēma LAK valstīs;

| 45. | uzsver, cik nozīmīga LAK valstīm ir nodrošinātība ar pārtiku un atbilstošas pārtikas krājumu nodrošināšanas iespējas, lai risinātu turpmākās problēmas saistībā ar pārtikas apgādi; |
| --- | --- |

45.

uzsver, cik nozīmīga LAK valstīm ir nodrošinātība ar pārtiku un atbilstošas pārtikas krājumu nodrošināšanas iespējas, lai risinātu turpmākās problēmas saistībā ar pārtikas apgādi;

| 46. | prasa, lai ES noteiktu par pienākumu ES reģistrētām starptautiskām sabiedrībām LAK valstīs kā minimālos standartus piemērot ar starptautiskiem nolīgumiem noteiktos ekoloģiskos un sociālos standartus, piemēram, SDO Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu, un neizvairīties no šo standartu ievērošanas; |
| --- | --- |

46.

prasa, lai ES noteiktu par pienākumu ES reģistrētām starptautiskām sabiedrībām LAK valstīs kā minimālos standartus piemērot ar starptautiskiem nolīgumiem noteiktos ekoloģiskos un sociālos standartus, piemēram, SDO Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu, un neizvairīties no šo standartu ievērošanas;

Stratēģisko partnerattiecību galveno mērķu sasniegšanas mehānismi:

Institucionālie mehānismi

| 47. | ierosina saglabāt samitu rīkošanu reizi divos gados, taču uzsver, ka attiecībām ar Latīņameriku nav jāaprobežojas ar divgadīgu redzējumu, bet gan tās jāstiprina ar ilgtermiņa redzējumu; |
| --- | --- |

47.

ierosina saglabāt samitu rīkošanu reizi divos gados, taču uzsver, ka attiecībām ar Latīņameriku nav jāaprobežojas ar divgadīgu redzējumu, bet gan tās jāstiprina ar ilgtermiņa redzējumu;

| 48. | ierosina uzsākt politisku reģionu dialogu ar jaunām trīspusējām pieejām kopīgām tēmām, jomām un interesēm, aptverot ES, LAK un Āziju; ES, LAK un Āfriku, kā arī ES, LAK un ASV, lai tuvotos integrētai Eiropas un Atlantijas telpai, kurā iekļautos ASV, Latīņamerika un ES; |
| --- | --- |

48.

ierosina uzsākt politisku reģionu dialogu ar jaunām trīspusējām pieejām kopīgām tēmām, jomām un interesēm, aptverot ES, LAK un Āziju; ES, LAK un Āfriku, kā arī ES, LAK un ASV, lai tuvotos integrētai Eiropas un Atlantijas telpai, kurā iekļautos ASV, Latīņamerika un ES;

| 49. | atkārto ierosinājumu izveidot Eiropas un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondu, kura galvenajiem mērķiem būtu jābūt virzītiem uz samitu sagatavošanas veicināšanu, tajos pieņemto lēmumu un politisko rīcību vadlīniju izpildes pārraudzību, kā arī būtu jākļūst par dialoga un viedokļu saskaņošanas forumiem politisko, ekonomisko, institucionālo, zinātnes un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku kopumam (tostarp EuroLat asamblejas), kas stiprina Eiropas un Latīņamerikas attiecības starp samitiem; |
| --- | --- |

49.

atkārto ierosinājumu izveidot Eiropas un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondu, kura galvenajiem mērķiem būtu jābūt virzītiem uz samitu sagatavošanas veicināšanu, tajos pieņemto lēmumu un politisko rīcību vadlīniju izpildes pārraudzību, kā arī būtu jākļūst par dialoga un viedokļu saskaņošanas forumiem politisko, ekonomisko, institucionālo, zinātnes un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku kopumam (tostarp EuroLat asamblejas), kas stiprina Eiropas un Latīņamerikas attiecības starp samitiem;

| 50. | ierosina, ka minētā fonda organizatoriskajai struktūrai vajadzētu būt līdzīgai Annas Lindas Fonda struktūrai, proti, tā priekšsēdētājam un konsultatīvajai padomei būtu pienākums izstrādāt ieteikumus par fonda stratēģisko virzību un nodot tos fonda padomei, direktoram un valstu tīkliem, kuri šos ieteikumus izplatīs tālāk visiem attiecīgajiem līmeņiem; |
| --- | --- |

50.

ierosina, ka minētā fonda organizatoriskajai struktūrai vajadzētu būt līdzīgai Annas Lindas Fonda struktūrai, proti, tā priekšsēdētājam un konsultatīvajai padomei būtu pienākums izstrādāt ieteikumus par fonda stratēģisko virzību un nodot tos fonda padomei, direktoram un valstu tīkliem, kuri šos ieteikumus izplatīs tālāk visiem attiecīgajiem līmeņiem;

| 51. | uzsver, ka fonda budžetam vajadzētu būt ierobežotam, taču pietiekamam savu uzdevumu pildīšanai, un tā finansējums jāveido no ES un Latīņamerikas valstu veiktajām iemaksām, no ES budžeta, kā arī no fonda radītiem pašu resursiem vai līdzekļiem, kurus ar Eiropas un Latīņamerikas jomu saistītas valsts sponsoru iestādes nodod tā rīcībā; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka fonda budžetam vajadzētu būt ierobežotam, taču pietiekamam savu uzdevumu pildīšanai, un tā finansējums jāveido no ES un Latīņamerikas valstu veiktajām iemaksām, no ES budžeta, kā arī no fonda radītiem pašu resursiem vai līdzekļiem, kurus ar Eiropas un Latīņamerikas jomu saistītas valsts sponsoru iestādes nodod tā rīcībā;

| 52. | rosina iepriekš minēto panākt fonda uzraudzībā un koordinācijā — ir jāizveido Eiropas un Latīņamerikas valstu Migrācijas novērošanas centrs, kura pienākums būtu pastāvīgi un ciešu uzraudzīt visus jautājumus, kas saistīti ar migrācijas plūsmām šajā teritorijā, Konfliktu novēršanas bireģionālais centrs, kura mērķis ir agri noteikt potenciālos cēloņus vardarbībai un bruņotiem konfliktiem, un vislabākajā veidā tos novērst, kā arī nepieļaut to iespējamu saasināšanos, un Katastrofu novēršanas bireģionālais centrs, jo īpaši ņemot vērā dramatisko situāciju pēc 2010. gada 12. janvāra postošās Haiti zemestrīces un pēc 2010. gada 27. februāra zemestrīces un cunami Čīlē, kas formulētu kopējas stratēģijas un ārkārtas brīdināšanas sistēmu, kuras mērķis būtu samazināt abu reģionu neaizsargātību pret dabas katastrofām, kuras rodas no klimata pārmaiņām vai tehnoloģiskiem cēloņiem; |
| --- | --- |

52.

rosina iepriekš minēto panākt fonda uzraudzībā un koordinācijā — ir jāizveido Eiropas un Latīņamerikas valstu Migrācijas novērošanas centrs, kura pienākums būtu pastāvīgi un ciešu uzraudzīt visus jautājumus, kas saistīti ar migrācijas plūsmām šajā teritorijā, Konfliktu novēršanas bireģionālais centrs, kura mērķis ir agri noteikt potenciālos cēloņus vardarbībai un bruņotiem konfliktiem, un vislabākajā veidā tos novērst, kā arī nepieļaut to iespējamu saasināšanos, un Katastrofu novēršanas bireģionālais centrs, jo īpaši ņemot vērā dramatisko situāciju pēc 2010. gada 12. janvāra postošās Haiti zemestrīces un pēc 2010. gada 27. februāra zemestrīces un cunami Čīlē, kas formulētu kopējas stratēģijas un ārkārtas brīdināšanas sistēmu, kuras mērķis būtu samazināt abu reģionu neaizsargātību pret dabas katastrofām, kuras rodas no klimata pārmaiņām vai tehnoloģiskiem cēloņiem;

| 53. | uzsver, ka pašreiz notiek sarunas par apakšreģionu partnerattiecību nolīgumiem un ka šīs sarunas ir jānoslēdz, un pauž nožēlu par to, ka daži no šiem nolīgumiem šobrīd dažādu iemeslu dēļ netiek pildīti; tomēr brīdina, ka būtiski atšķirīgu viedokļu gadījumā ir jārod alternatīvi risinājumi, nezaudējot vispārējās stratēģijas redzējumu, lai izolācijā nenonāktu tās valstis, kas vēlas veidot ciešākas politiskās, komerciālās un sociālās attiecības ar ES; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka pašreiz notiek sarunas par apakšreģionu partnerattiecību nolīgumiem un ka šīs sarunas ir jānoslēdz, un pauž nožēlu par to, ka daži no šiem nolīgumiem šobrīd dažādu iemeslu dēļ netiek pildīti; tomēr brīdina, ka būtiski atšķirīgu viedokļu gadījumā ir jārod alternatīvi risinājumi, nezaudējot vispārējās stratēģijas redzējumu, lai izolācijā nenonāktu tās valstis, kas vēlas veidot ciešākas politiskās, komerciālās un sociālās attiecības ar ES;

| 54. | atgādina par ES atbalstu reģionālās integrācijas procesiem un “valstu bloku” sarunu pieeju, ko ES īsteno, izmantojot asociācijas nolīgumus, kā, piemēram, Centrālamerikas gadījumā; tomēr atzīst — nevajadzētu pieļaut, ka valstīm, kas vēlas paplašināt savas attiecības ar ES, šķēršļus rada iekšējās reģionālo integrācijas procesu problēmas, kā tas vērojams Andu Kopienas gadījumā, vai šo valstu atsevišķu daļu suverēni lēmumi neatkarīgi no tā, cik tie ir likumīgi; |
| --- | --- |

54.

atgādina par ES atbalstu reģionālās integrācijas procesiem un “valstu bloku” sarunu pieeju, ko ES īsteno, izmantojot asociācijas nolīgumus, kā, piemēram, Centrālamerikas gadījumā; tomēr atzīst — nevajadzētu pieļaut, ka valstīm, kas vēlas paplašināt savas attiecības ar ES, šķēršļus rada iekšējās reģionālo integrācijas procesu problēmas, kā tas vērojams Andu Kopienas gadījumā, vai šo valstu atsevišķu daļu suverēni lēmumi neatkarīgi no tā, cik tie ir likumīgi;

Finanšu mehānismi

| 55. | pauž atbalstu Komisijas ierosinātajam Ieguldījumu mehānismam Latīņamerikā (LAIF) kā ES taustāmai apņēmībai panākt reģionālo konsolidāciju un iekšējo integrāciju, kā arī iekšējo savienojamību Latīņamerikā, un cer, ka tas veicinās to valstu un jomu daudzveidības palielināšanos, kas saņem Eiropas investīcijas; atzīmē, ka no Kopienas budžeta līdz 2013. gadam ir paredzēts piešķirt EUR 100 miljonus neatkarīgi no citiem iespējamiem dalībvalstu papildu ieguldījumiem un subsīdijām; |
| --- | --- |

55.

pauž atbalstu Komisijas ierosinātajam Ieguldījumu mehānismam Latīņamerikā (LAIF) kā ES taustāmai apņēmībai panākt reģionālo konsolidāciju un iekšējo integrāciju, kā arī iekšējo savienojamību Latīņamerikā, un cer, ka tas veicinās to valstu un jomu daudzveidības palielināšanos, kas saņem Eiropas investīcijas; atzīmē, ka no Kopienas budžeta līdz 2013. gadam ir paredzēts piešķirt EUR 100 miljonus neatkarīgi no citiem iespējamiem dalībvalstu papildu ieguldījumiem un subsīdijām;

| 56. | atzinīgi vērtē 2009. gada novembrī veikto EIB un Amerikas Attīstības bankas saprašanās memoranda parakstīšanu un atbalsta EIB projektu finansēšanu Latīņamerikā, tomēr vienlaikus norāda, ka, lai spētu sasniegt savus mērķus, EIB ir vajadzīgi lielāki līdzekļi un iemaksas no ES un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē 2009. gada novembrī veikto EIB un Amerikas Attīstības bankas saprašanās memoranda parakstīšanu un atbalsta EIB projektu finansēšanu Latīņamerikā, tomēr vienlaikus norāda, ka, lai spētu sasniegt savus mērķus, EIB ir vajadzīgi lielāki līdzekļi un iemaksas no ES un tās dalībvalstīm;

| 57. | uzsver ES dažādo finanšu instrumentu svarīgumu, taču pieprasa, lai attīstības sadarbībai ar Latīņameriku nebūtu raksturīga vienīgi atbalstoša pieeja, bet attīstības sadarbības instrumenta (DCI) līdzekļi tiktu novirzīti galvenokārt nabadzīgākajām valstīm un neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī ar Industrializēto valstu instrumenta (ICI+) palīdzību tiktu izstrādāti jauni sadarbības veidi ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un vidēju ienākumu valstīm Latīņamerikā; šajā sakarībā nekavējoties prasa, lai ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 32. pantā noteiktie kritēriji un principi tiktu ietverti Savienības sadarbības politikā ar šo reģionu, lai veicinātu un sekmētu aktīvus politikas virzienus ar mērķi īstenot šo personu efektīvu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

57.

uzsver ES dažādo finanšu instrumentu svarīgumu, taču pieprasa, lai attīstības sadarbībai ar Latīņameriku nebūtu raksturīga vienīgi atbalstoša pieeja, bet attīstības sadarbības instrumenta (DCI) līdzekļi tiktu novirzīti galvenokārt nabadzīgākajām valstīm un neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī ar Industrializēto valstu instrumenta (ICI+) palīdzību tiktu izstrādāti jauni sadarbības veidi ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un vidēju ienākumu valstīm Latīņamerikā; šajā sakarībā nekavējoties prasa, lai ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 32. pantā noteiktie kritēriji un principi tiktu ietverti Savienības sadarbības politikā ar šo reģionu, lai veicinātu un sekmētu aktīvus politikas virzienus ar mērķi īstenot šo personu efektīvu sociālo integrāciju;

| 58. | uzsver, ka dažādu Latīņamerikas valstu finanšu sistēmu reglamentējošo un uzraudzības aspektu saskaņošanai ir liela nozīme un tā ir vēlama, lai panāktu iespējami lielāku līdzību un konverģenci ar Eiropas sistēmu, kura ir nesusi taustāmus rezultātus pārrobežu iestāžu uzlabotu uzraudzības modeļu izstrādē; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka dažādu Latīņamerikas valstu finanšu sistēmu reglamentējošo un uzraudzības aspektu saskaņošanai ir liela nozīme un tā ir vēlama, lai panāktu iespējami lielāku līdzību un konverģenci ar Eiropas sistēmu, kura ir nesusi taustāmus rezultātus pārrobežu iestāžu uzlabotu uzraudzības modeļu izstrādē;

*

* *

| 59. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības prezidenta vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei un Komisijai, kā arī ES dalībvalstu, visu Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Latīņamerikas valstu parlamentam, Centrālamerikas valstu parlamentam, Andu Kopienu parlamentam un Mercosur parlamentam. |
| --- | --- |

59.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības prezidenta vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei un Komisijai, kā arī ES dalībvalstu, visu Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Latīņamerikas valstu parlamentam, Centrālamerikas valstu parlamentam, Andu Kopienu parlamentam un Mercosur parlamentam.

---

(1)  OV C 140 E, 16.3.2002., 569. lpp.

(2)  OV C 296 E, 6.12.2006., 123. lpp.

(3)  OV C 259 E, 29.10.2009., 64. lpp.

(4)  OV C 227 E 4.9.2008., 140. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/64

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksme

P7_TA(2010)0142

Eiropas Parlamenta 5. maija rezolūcija par gaidāmo ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmi 2010. gada 5. maijā

2011/C 81 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2009. gada 6. maijā notikušajā ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmē uzsāktās sarunas par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu,

ņemot vērā 2010. gada 9. februāra rezolūciju par pārskatīto Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām nākamajā likumdošanas periodā,

ņemot vērā 2009. gada novembrī Briselē notikušo veiksmīgo parlamentu 32. sanāksmi, kurā piedalījās delegācija attiecībām ar Kanādu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā noteikto piekrišanas procedūru,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Kanāda ir viena no Eiropas Savienības senākajām un ciešākajām partnervalstīm, ar kuru formālas attiecības ir izveidojušās kopš 1959. gada; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kanāda ir viena no Eiropas Savienības senākajām un ciešākajām partnervalstīm, ar kuru formālas attiecības ir izveidojušās kopš 1959. gada;

| B. | tā kā pašreizējās sarunas par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu varētu stiprināt ES un Kanādas attiecības; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējās sarunas par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu varētu stiprināt ES un Kanādas attiecības;

| C. | tā kā līdz 2010. gada martam nebija veikts rūpīgs novērtējums par šāda visaptveroša ekonomikas un tirdzniecības nolīguma ietekmi uz sociālo un vides jomu un ekonomiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā līdz 2010. gada martam nebija veikts rūpīgs novērtējums par šāda visaptveroša ekonomikas un tirdzniecības nolīguma ietekmi uz sociālo un vides jomu un ekonomiku;

| D. | tā kā 2010. gadā Kanāda ir uzņēmusies G8 valstu grupas vadību un šajā valstī notiks nākamā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksme; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gadā Kanāda ir uzņēmusies G8 valstu grupas vadību un šajā valstī notiks nākamā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksme;

| E. | tā kā gaidāmajā ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2010. gada 5. maijā notiks Briselē, ir paredzēts vērst uzmanību uz abu partneru jau ciešo partnerattiecību stiprināšanu, jo īpaši pievēršoties tādiem kopīgiem uzdevumiem kā sarunas par visaptverošu ekonomiskās tirdzniecības nolīgumu, ārpolitika un drošība, jo īpaši Afganistānā un Pakistānā, kopēja pieeja Irānai, kodolieroču neizplatīšana, Haiti un paveiktais darbs pēc Ņujorkas līdzekļu devēju konferences, sadarbība attīstības jomā, saskaņota reaģēšana uz finanšu un ekonomikas krīzi, klimata pārmaiņas un enerģētikas jomas jautājumi un progresa nodrošināšana Dohas pasaules tirdzniecības sarunās; |
| --- | --- |

E.

tā kā gaidāmajā ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2010. gada 5. maijā notiks Briselē, ir paredzēts vērst uzmanību uz abu partneru jau ciešo partnerattiecību stiprināšanu, jo īpaši pievēršoties tādiem kopīgiem uzdevumiem kā sarunas par visaptverošu ekonomiskās tirdzniecības nolīgumu, ārpolitika un drošība, jo īpaši Afganistānā un Pakistānā, kopēja pieeja Irānai, kodolieroču neizplatīšana, Haiti un paveiktais darbs pēc Ņujorkas līdzekļu devēju konferences, sadarbība attīstības jomā, saskaņota reaģēšana uz finanšu un ekonomikas krīzi, klimata pārmaiņas un enerģētikas jomas jautājumi un progresa nodrošināšana Dohas pasaules tirdzniecības sarunās;

| F. | tā kā ES un Kanādai ir kopīgas vērtības un stingra apņēmība strādāt daudzpusēji, risinot būtiskus uzdevumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un Kanādai ir kopīgas vērtības un stingra apņēmība strādāt daudzpusēji, risinot būtiskus uzdevumus;

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā progress sarunās par visaptverošu ekonomiskās tirdzniecības nolīgumu ir minēts kā ES un Kanādas ekonomisko attiecību pamatelements; šajā sakarībā uzskata, ka ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks 2010. gada 5. maijā Briselē, radīs labu iespēju turpināt šīs sarunas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā progress sarunās par visaptverošu ekonomiskās tirdzniecības nolīgumu ir minēts kā ES un Kanādas ekonomisko attiecību pamatelements; šajā sakarībā uzskata, ka ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks 2010. gada 5. maijā Briselē, radīs labu iespēju turpināt šīs sarunas;

| 2. | norāda uz Kanādas ekonomikas un jo īpaši banku sektora noturīgumu ekonomikas krīzes laikā; pauž gatavību cieši sadarboties ar Kanādu saistībā ar G20, lai vienotos par koordinētu vispārēju pieeju fiskāliem stimuliem un fiskālai konsolidācijai, jo jautājumam par bankas nodevu un darījuma nodokli pasaules līmenī vajadzētu būt vienai no prioritātēm nākamajā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē Toronto; |
| --- | --- |

2.

norāda uz Kanādas ekonomikas un jo īpaši banku sektora noturīgumu ekonomikas krīzes laikā; pauž gatavību cieši sadarboties ar Kanādu saistībā ar G20, lai vienotos par koordinētu vispārēju pieeju fiskāliem stimuliem un fiskālai konsolidācijai, jo jautājumam par bankas nodevu un darījuma nodokli pasaules līmenī vajadzētu būt vienai no prioritātēm nākamajā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē Toronto;

| 3. | ņem vērā, ka gan Kanāda, gan ES ir pilnībā apņēmušās izmantot saskaņotu, konsekventu un visaptverošu pieeju, lai risinātu Haiti tūlītējās un ilgāka termiņa vajadzības un veidotu jaunu Haiti, kas atbilst tās tautas likumīgajām un izsenajām vēlmēm attiecībā uz savu valsti, vienlaikus nodrošinot, ka rekonstrukcijas procesā tiek ievērotas Haiti valsts tiesības; |
| --- | --- |

3.

ņem vērā, ka gan Kanāda, gan ES ir pilnībā apņēmušās izmantot saskaņotu, konsekventu un visaptverošu pieeju, lai risinātu Haiti tūlītējās un ilgāka termiņa vajadzības un veidotu jaunu Haiti, kas atbilst tās tautas likumīgajām un izsenajām vēlmēm attiecībā uz savu valsti, vienlaikus nodrošinot, ka rekonstrukcijas procesā tiek ievērotas Haiti valsts tiesības;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka, nesen atklājot Kanādas parlamenta sesiju, karaļnama pārstāvja uzrunā tika pausts nodoms atvērt Kanādas telekomunikāciju nozari ārvalstu konkurencei; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka, nesen atklājot Kanādas parlamenta sesiju, karaļnama pārstāvja uzrunā tika pausts nodoms atvērt Kanādas telekomunikāciju nozari ārvalstu konkurencei;

| 5. | ņem vērā nodomu sākt būtiskas reformas Kanādas zivsaimniecības pārvaldības sistēmā, iesaistot arī Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizāciju (NAFO); pauž sarūgtinājumu par Kanādas valdības nostāju pēdējā CITES pušu konferencē attiecībā uz CITES 1. pielikuma paplašināšanu, iekļaujot tajā zilo tunzivi; |
| --- | --- |

5.

ņem vērā nodomu sākt būtiskas reformas Kanādas zivsaimniecības pārvaldības sistēmā, iesaistot arī Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizāciju (NAFO); pauž sarūgtinājumu par Kanādas valdības nostāju pēdējā CITES pušu konferencē attiecībā uz CITES 1. pielikuma paplašināšanu, iekļaujot tajā zilo tunzivi;

| 6. | atkārtoti pauž bažas par to, ka Kanāda joprojām ir noteikusi vīzu režīmu Čehijas, Rumānijas un Bulgārijas pilsoņiem, un aicina to pēc iespējas ātrāk atcelt; ņem vērā, ka Kanādas valdība ieviesa vīzas prasību Čehijas pilsoņiem, reaģējot uz romu milzīgu pieplūdumu Kanādā, un tādēļ aicina dalībvalstis pienācīgi risināt romu jautājumu Eiropā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē vīzu biroja atklāšanu Kanādas vēstniecībā Prāgā un ekspertu darba grupas izveidošanu šajā jomā un ar interesi gaida, vai pēc Kanādas patvēruma sistēmas visaptverošas pārskatīšanas vīzu režīms tiks atcelts; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti pauž bažas par to, ka Kanāda joprojām ir noteikusi vīzu režīmu Čehijas, Rumānijas un Bulgārijas pilsoņiem, un aicina to pēc iespējas ātrāk atcelt; ņem vērā, ka Kanādas valdība ieviesa vīzas prasību Čehijas pilsoņiem, reaģējot uz romu milzīgu pieplūdumu Kanādā, un tādēļ aicina dalībvalstis pienācīgi risināt romu jautājumu Eiropā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē vīzu biroja atklāšanu Kanādas vēstniecībā Prāgā un ekspertu darba grupas izveidošanu šajā jomā un ar interesi gaida, vai pēc Kanādas patvēruma sistēmas visaptverošas pārskatīšanas vīzu režīms tiks atcelts;

| 7. | uzsver, ka ES un Kanāda ir apņēmušās izveidot drošu un ilgtspējīgu globālu ekonomiku ar zema oglekļa emisiju, stiprinot spēju pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei; uzsver, ka ES un Kanādas augsta līmeņa dialogā par vidi ir būtiski turpināt diskusijas par vides jautājumiem, tostarp sadarbību Arktikas reģionā vides, enerģijas un jūras jautājumos un izredzēm sākt starptautiskas sarunas, lai noslēgtu starptautisku līgumu par Arktikas aizsardzību; atzinīgi vērtē nesen parlamentā karaļnama pārstāvja uzrunā pausto Kanādas apņemšanos ieguldīt līdzekļus tīrās enerģijas tehnoloģijās, lai nodrošinātu Kanādas kā tīrās enerģijas lielvaras ietekmi un vadošo lomu videi draudzīgu darba vietu izveidē; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES un Kanāda ir apņēmušās izveidot drošu un ilgtspējīgu globālu ekonomiku ar zema oglekļa emisiju, stiprinot spēju pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei; uzsver, ka ES un Kanādas augsta līmeņa dialogā par vidi ir būtiski turpināt diskusijas par vides jautājumiem, tostarp sadarbību Arktikas reģionā vides, enerģijas un jūras jautājumos un izredzēm sākt starptautiskas sarunas, lai noslēgtu starptautisku līgumu par Arktikas aizsardzību; atzinīgi vērtē nesen parlamentā karaļnama pārstāvja uzrunā pausto Kanādas apņemšanos ieguldīt līdzekļus tīrās enerģijas tehnoloģijās, lai nodrošinātu Kanādas kā tīrās enerģijas lielvaras ietekmi un vadošo lomu videi draudzīgu darba vietu izveidē;

| 8. | pauž bažas par naftas smilšu ieguves ietekmi uz vidi visā pasaulē, jo to pārstrādes procesā tiek radīts liels CO2 emisiju apmērs, kā arī par apdraudējumu, ko naftas smilšu ieguve rada vietējai bioloģiskajai daudzveidībai; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par naftas smilšu ieguves ietekmi uz vidi visā pasaulē, jo to pārstrādes procesā tiek radīts liels CO2 emisiju apmērs, kā arī par apdraudējumu, ko naftas smilšu ieguve rada vietējai bioloģiskajai daudzveidībai;

| 9. | atgādina Padomei un Komisijai, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlamentam ir jāsniedz piekrišana starptautiskiem nolīgumiem un ir jābūt nekavējoties un pilnībā iesaistītam visos starptautisko sarunu posmos, un vēlas iepazīties ar nākamo Komisijas paziņojumu par to, kā tā paredz to īstenot; šajā sakarībā atgādina, ka Parlaments sniegs piekrišanu ES un Kanādas nolīgumam par pasažieru datu reģistru tad, kad būs pienācīgi un kopīgi atrisināti jautājumi, kas rada bažas; |
| --- | --- |

9.

atgādina Padomei un Komisijai, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlamentam ir jāsniedz piekrišana starptautiskiem nolīgumiem un ir jābūt nekavējoties un pilnībā iesaistītam visos starptautisko sarunu posmos, un vēlas iepazīties ar nākamo Komisijas paziņojumu par to, kā tā paredz to īstenot; šajā sakarībā atgādina, ka Parlaments sniegs piekrišanu ES un Kanādas nolīgumam par pasažieru datu reģistru tad, kad būs pienācīgi un kopīgi atrisināti jautājumi, kas rada bažas;

| 10. | pauž cerību, ka Kanāda pilnībā atbalstīs ES lūgumu nodrošināt atklātību sarunās par viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu, kā Parlaments lūdza 2010. gada 10. marta rezolūcijā, un risināt šīs sarunas kādas starptautiskās organizācijas pakļautībā, par piemērotāko uzskatot Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju; |
| --- | --- |

10.

pauž cerību, ka Kanāda pilnībā atbalstīs ES lūgumu nodrošināt atklātību sarunās par viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu, kā Parlaments lūdza 2010. gada 10. marta rezolūcijā, un risināt šīs sarunas kādas starptautiskās organizācijas pakļautībā, par piemērotāko uzskatot Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju;

| 11. | atzinīgi vērtē Vankūveras Olimpisko spēļu organizatoriskās komitejas veiksmīgi sarīkotās 2010. gada Ziemas olimpiskās un paralimpiskās spēles; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Vankūveras Olimpisko spēļu organizatoriskās komitejas veiksmīgi sarīkotās 2010. gada Ziemas olimpiskās un paralimpiskās spēles;

| 12. | norāda, ka ES un Kanādas attiecību kompetence ir vienīgi federālā līmenī, taču atzinīgi vērtē provinču un teritoriju līdzdalību sarunās par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu un dažos citos ES un Kanādas attiecību aspektos; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka ES un Kanādas attiecību kompetence ir vienīgi federālā līmenī, taču atzinīgi vērtē provinču un teritoriju līdzdalību sarunās par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu un dažos citos ES un Kanādas attiecību aspektos;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES prezidentvalstij, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Kanādas valdībai. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES prezidentvalstij, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Kanādas valdībai.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/66

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsSWIFT

P7_TA(2010)0143

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu ziņojumapmaiņas datus terorisma un teroristu finansēšanas novēršanai un apkarošanai

2011/C 81 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

ņemot vērā Nolīgumu par savstarpējo juridisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (1),

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu ziņojumapmaiņas datus terorisma un teroristu finansēšanas novēršanai un apkarošanai (2),

ņemot vērā 2010. gada 11. februāra normatīvo rezolūciju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (05305/1/2010 REV 1 – C7-0004/2010 – 2009/0190(NLE)) (3),

ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu (C7-0004/2010),

ņemot vērā 2009. gada 17. septembra rezolūciju par iecerēto starptautisko nolīgumu, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu maksājumu ziņojumu datus, novēršot un apkarojot terorismu un teroristu finansēšanu (4),

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2009)0703 un 05305/1/2010 REV 1),

ņemot vērā tekstu nolīgumā starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (16110/2009),

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2010. gada 12. aprīļa atzinumu (ierobežotas lietošanas dokuments),

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Parlaments atzinīgi novērtējis Nolīgumu par savstarpējo juridisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm un ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru trijotnes 2009. gada 28. oktobra sanāksmē pieņemto “Vašingtonas deklarāciju” par transatlantiskās sadarbības paplašināšanu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības un pilsoņu brīvības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments atzinīgi novērtējis Nolīgumu par savstarpējo juridisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm un ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru trijotnes 2009. gada 28. oktobra sanāksmē pieņemto “Vašingtonas deklarāciju” par transatlantiskās sadarbības paplašināšanu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības un pilsoņu brīvības;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments īpaši uzsver transatlantiskās sadarbības nepieciešamību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments īpaši uzsver transatlantiskās sadarbības nepieciešamību;

| C. | tā kā Padome 2009. gada 30. novembrī parakstīja ES un ASV pagaidu nolīgumu par finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un pārsūtīšanu ASV Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) vajadzībām (FMDA), kurš provizoriski tiks piemērots no 2010. gada 1. februāra un zaudēs spēku vēlākais 2010. gada 31. oktobrī; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome 2009. gada 30. novembrī parakstīja ES un ASV pagaidu nolīgumu par finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un pārsūtīšanu ASV Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) vajadzībām (FMDA), kurš provizoriski tiks piemērots no 2010. gada 1. februāra un zaudēs spēku vēlākais 2010. gada 31. oktobrī;

| D. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem šā pagaidu nolīguma oficiālai noslēgšanai bija vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem šā pagaidu nolīguma oficiālai noslēgšanai bija vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana;

| E. | tā kā 2010. gada 11. februārī Eiropas Parlaments nolēma nepiekrist FMDA noslēgšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2010. gada 11. februārī Eiropas Parlaments nolēma nepiekrist FMDA noslēgšanai;

| F. | tā kā Eiropas Parlaments pieprasīja Komisijai nekavējoties iesniegt ieteikumu Padomei, lai noslēgtu ilgtermiņa nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm par terorisma finansēšanas novēršanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlaments pieprasīja Komisijai nekavējoties iesniegt ieteikumu Padomei, lai noslēgtu ilgtermiņa nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm par terorisma finansēšanas novēršanu;

| G. | tā kā Eiropas Parlaments atkārtoti uzsvēra, ka jebkuram nolīgumam šajā jomā vajadzētu atbilst Lisabonas līgumā noteiktajam jaunajam tiesiskajam regulējumam un nu jau saistošajai Eiropas Savienības Pamattiesību hartai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Parlaments atkārtoti uzsvēra, ka jebkuram nolīgumam šajā jomā vajadzētu atbilst Lisabonas līgumā noteiktajam jaunajam tiesiskajam regulējumam un nu jau saistošajai Eiropas Savienības Pamattiesību hartai;

| H. | tā kā Eiropas Parlaments atkārtoti apstiprināja 2009. gada 17. septembra rezolūcijā, un jo īpaši tās 7. līdz 13. pantā paustās prasības; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Parlaments atkārtoti apstiprināja 2009. gada 17. septembra rezolūcijā, un jo īpaši tās 7. līdz 13. pantā paustās prasības;

| I. | tā kā Komisija 2010. gada 24. martā pieņēma jaunu ieteikumu attiecībā uz TFTP un sarunu norādījumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija 2010. gada 24. martā pieņēma jaunu ieteikumu attiecībā uz TFTP un sarunu norādījumus;

| J. | tā kā paredzams, ka Padome 2010. gada 22. aprīlī pieņems lēmumu par sarunu norādījumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā paredzams, ka Padome 2010. gada 22. aprīlī pieņems lēmumu par sarunu norādījumu pieņemšanu;

| K. | tā kā sarunu norādījumos atspoguļoti svarīgi elementi, kuri bija iekļauti attiecīgajās Eiropas Parlamenta rezolūcijās par šo tēmu, |
| --- | --- |

K.

tā kā sarunu norādījumos atspoguļoti svarīgi elementi, kuri bija iekļauti attiecīgajās Eiropas Parlamenta rezolūcijās par šo tēmu,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes apliecināto jauno sadarbības garu un šo iestāžu vēlmi sadarboties ar Parlamentu, ņemot vērā tām Līgumā paredzētās saistības visos procedūras posmos nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu; atkārtoti apliecina atvērtību attiecībā uz nolīgumu, kurš gan Eiropai, gan ASV palīdzēs cīņā pret terorismu abu pušu pilsoņu interesēs, vienlaikus nemazinot tiesiskumu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes apliecināto jauno sadarbības garu un šo iestāžu vēlmi sadarboties ar Parlamentu, ņemot vērā tām Līgumā paredzētās saistības visos procedūras posmos nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu; atkārtoti apliecina atvērtību attiecībā uz nolīgumu, kurš gan Eiropai, gan ASV palīdzēs cīņā pret terorismu abu pušu pilsoņu interesēs, vienlaikus nemazinot tiesiskumu;

| 2. | paļaujas uz to, ka turpināsies apņēmība, konstruktīvas sadarbības gars un godaprāts, ko ASV valdības pārstāvji apliecināja pirms un pēc 2010. gada 11. februāra balsojuma Parlamentā; |
| --- | --- |

2.

paļaujas uz to, ka turpināsies apņēmība, konstruktīvas sadarbības gars un godaprāts, ko ASV valdības pārstāvji apliecināja pirms un pēc 2010. gada 11. februāra balsojuma Parlamentā;

| 3. | apliecina stingru apņemšanos cīnīties ar terorismu un pauž pārliecību, ka vajadzētu turpināt attīstīt un uzlabot transatlantisko sadarbību terorisma apkarošanai; vienlaikus uzskata, ka Eiropas tiesiskās prasības par taisnīgu, samērīgu un likumīgu personas datu apstrādi ir ārkārtīgi svarīgas un tās vienmēr jāievēro; |
| --- | --- |

3.

apliecina stingru apņemšanos cīnīties ar terorismu un pauž pārliecību, ka vajadzētu turpināt attīstīt un uzlabot transatlantisko sadarbību terorisma apkarošanai; vienlaikus uzskata, ka Eiropas tiesiskās prasības par taisnīgu, samērīgu un likumīgu personas datu apstrādi ir ārkārtīgi svarīgas un tās vienmēr jāievēro;

| 4. | atgādina, ka ES noteikumi par teroristu finansēšanas darbību izsekošanu balstās uz ziņošanu par aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem, ko veic atsevišķi finanšu tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka ES noteikumi par teroristu finansēšanas darbību izsekošanu balstās uz ziņošanu par aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem, ko veic atsevišķi finanšu tirgus dalībnieki;

| 5. | uzsver, ka ES vēl ir jānosaka pamatprincipi gan par to, kā tā sadarbosies ar ASV terorisma apkarošanas nolūkos un kā finanšu ziņojumapmaiņas datu sniedzēji varētu tikt lūgti iesaistīties šajā cīņā, gan arī vispārīgākā nozīmē, proti, kā komerciālām vajadzībām apkopoti dati izmantojami saistībā ar tiesībaizsardzību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ES vēl ir jānosaka pamatprincipi gan par to, kā tā sadarbosies ar ASV terorisma apkarošanas nolūkos un kā finanšu ziņojumapmaiņas datu sniedzēji varētu tikt lūgti iesaistīties šajā cīņā, gan arī vispārīgākā nozīmē, proti, kā komerciālām vajadzībām apkopoti dati izmantojami saistībā ar tiesībaizsardzību;

| 6. | atkārtoti uzsver, ka nolīgumam jāatbilst mērķa ierobežojuma principam, lai nodrošinātu, ka jebkāda veida informācijas apmaiņa tiktu ierobežota tikai līdz terorisma apkarošanai nepieciešamajam līmenim, un ka tā notiek, pamatojoties uz vienotu definīciju par “teroristisku darbību”; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti uzsver, ka nolīgumam jāatbilst mērķa ierobežojuma principam, lai nodrošinātu, ka jebkāda veida informācijas apmaiņa tiktu ierobežota tikai līdz terorisma apkarošanai nepieciešamajam līmenim, un ka tā notiek, pamatojoties uz vienotu definīciju par “teroristisku darbību”;

| 7. | uzsver, ka attiecībā uz iecerēto nolīgumu svarīgākie ir proporcionalitātes un nepieciešamības principi, kā arī norāda, ka liela datu apjoma nosūtīšana (jo finanšu ziņojumapmaiņas datu sniedzēji tehnisku un/vai pārvaldības iemeslu dēļ nespēj pārmeklēt ziņojumu “saturu”) jau pārkāpj datu aizsardzības pamatprincipus, tāpēc to nevar vēlāk labot ar uzraudzības un kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka attiecībā uz iecerēto nolīgumu svarīgākie ir proporcionalitātes un nepieciešamības principi, kā arī norāda, ka liela datu apjoma nosūtīšana (jo finanšu ziņojumapmaiņas datu sniedzēji tehnisku un/vai pārvaldības iemeslu dēļ nespēj pārmeklēt ziņojumu “saturu”) jau pārkāpj datu aizsardzības pamatprincipus, tāpēc to nevar vēlāk labot ar uzraudzības un kontroles mehānismiem;

| 8. | atkāroti pauž viedokli, ka liela datu apjoma nosūtīšana ir atkāpšanās no principiem, kuri ir ES tiesību aktu un prakses pamatā, un aicina Komisiju un Padomi sarunās pienācīgi risināt šos jautājumus, turklāt ņemot vērā, ka TFTP pašlaik veidota tā, ka precīzu datu apmaiņa nav iespējama; risinājumiem vajadzētu paredzēt pārsūtāmo datu apjoma ierobežošanu un sarakstu izveidi gan par datu veidiem, kurus izraudzītie pakalpojumu sniedzēji var filtrēt un iegūt, gan datu veidiem, kurus var iekļaut sūtījumā; |
| --- | --- |

8.

atkāroti pauž viedokli, ka liela datu apjoma nosūtīšana ir atkāpšanās no principiem, kuri ir ES tiesību aktu un prakses pamatā, un aicina Komisiju un Padomi sarunās pienācīgi risināt šos jautājumus, turklāt ņemot vērā, ka TFTP pašlaik veidota tā, ka precīzu datu apmaiņa nav iespējama; risinājumiem vajadzētu paredzēt pārsūtāmo datu apjoma ierobežošanu un sarakstu izveidi gan par datu veidiem, kurus izraudzītie pakalpojumu sniedzēji var filtrēt un iegūt, gan datu veidiem, kurus var iekļaut sūtījumā;

| 9. | uzskata, ka Nolīgums par savstarpējo juridisko palīdzību nav atbilstošs pamats pieprasījumiem iegūt datus TFTP vajadzībām, jo īpaši tāpēc, ka tas neattiecas uz banku pārvedumiem starp trešām valstīm, un tāpēc jebkurā gadījumā būtu nepieciešams iepriekš identificēt konkrētu banku, savukārt TFTP pamatā ir konkrētu līdzekļu pārskaitījumu meklēšana; turpmākajās sarunās uzmanības centrā vajadzētu būt abu daļu savstarpējās saderības risinājumu meklējumiem; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Nolīgums par savstarpējo juridisko palīdzību nav atbilstošs pamats pieprasījumiem iegūt datus TFTP vajadzībām, jo īpaši tāpēc, ka tas neattiecas uz banku pārvedumiem starp trešām valstīm, un tāpēc jebkurā gadījumā būtu nepieciešams iepriekš identificēt konkrētu banku, savukārt TFTP pamatā ir konkrētu līdzekļu pārskaitījumu meklēšana; turpmākajās sarunās uzmanības centrā vajadzētu būt abu daļu savstarpējās saderības risinājumu meklējumiem;

| 10. | uzskata, ka pēc pilnvaru noteikšanas ES vajadzētu nozīmēt publisku tiesu iestādi, kura būs atbildīga par pieprasījumu saņemšanu no ASV Valsts kases departamenta; norāda, ka ir ļoti svarīgi precīzi noteikt šīs iestādes raksturu un tiesiskās uzraudzības kārtību; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka pēc pilnvaru noteikšanas ES vajadzētu nozīmēt publisku tiesu iestādi, kura būs atbildīga par pieprasījumu saņemšanu no ASV Valsts kases departamenta; norāda, ka ir ļoti svarīgi precīzi noteikt šīs iestādes raksturu un tiesiskās uzraudzības kārtību;

| 11. | tāpēc aicina Padomi un Komisiju izpētīt iespējas pārredzamas un juridiski pārdomātas procedūras izveidei par atļaujas piešķiršanu attiecīgu datu iegūšanai un nodošanai, kā arī par datu apmaiņas īstenošanu un uzraudzību; uzsver, ka šie pasākumi jāveic pilnīgā saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes principiem un tiesiskumu, pilnībā ievērojot ES tiesību aktiem atbilstošas prasības attiecībā uz pamattiesībām, paredzot atbildības piešķiršanu Eiropas iestādei, kas ļautu pilnā apjomā piemērot attiecīgos Eiropas tiesību aktus; |
| --- | --- |

11.

tāpēc aicina Padomi un Komisiju izpētīt iespējas pārredzamas un juridiski pārdomātas procedūras izveidei par atļaujas piešķiršanu attiecīgu datu iegūšanai un nodošanai, kā arī par datu apmaiņas īstenošanu un uzraudzību; uzsver, ka šie pasākumi jāveic pilnīgā saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes principiem un tiesiskumu, pilnībā ievērojot ES tiesību aktiem atbilstošas prasības attiecībā uz pamattiesībām, paredzot atbildības piešķiršanu Eiropas iestādei, kas ļautu pilnā apjomā piemērot attiecīgos Eiropas tiesību aktus;

| 12. | uzsver, ka gadījumā, ja minētā kārtība īstermiņā nav panākama, jāizmanto divēja pieeja, atbilstoši kurai tiek nošķirti, no vienas puses, stingrie aizsargpasākumi, kuri jāiekļauj paredzētajā ES un ASV nolīgumā, un, no otras puses, ES risināmie ilgtermiņa politikas pamatlēmumi; vēlreiz uzsver, ka ikvienā ES un ASV nolīgumā jāparedz stingri īstenošanas un pārraudzības aizsargpasākumi attiecībā uz to, kā ik dienu tiek veikta nolīgumam atbilstošo datu ieguve, piekļuve tiem un to izmantošana ASV iestādēs, turklāt paredzot, ka šos pasākumus uzrauga attiecīga ES nozīmēta iestāde; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka gadījumā, ja minētā kārtība īstermiņā nav panākama, jāizmanto divēja pieeja, atbilstoši kurai tiek nošķirti, no vienas puses, stingrie aizsargpasākumi, kuri jāiekļauj paredzētajā ES un ASV nolīgumā, un, no otras puses, ES risināmie ilgtermiņa politikas pamatlēmumi; vēlreiz uzsver, ka ikvienā ES un ASV nolīgumā jāparedz stingri īstenošanas un pārraudzības aizsargpasākumi attiecībā uz to, kā ik dienu tiek veikta nolīgumam atbilstošo datu ieguve, piekļuve tiem un to izmantošana ASV iestādēs, turklāt paredzot, ka šos pasākumus uzrauga attiecīga ES nozīmēta iestāde;

| 13. | šajā sakarībā norāda, ka augstākā līmeņa garantijas tiktu nodrošinātas tādā gadījumā, ja datu ieguve notiktu ES teritorijā, ES vai ES un ASV kopīgā iestādē, un aicina Komisiju un Padomi vienlaikus noskaidrot:






  — | veidus, kā pēc nolīguma termiņa vidusposma pārskatīšanas Parlamentā pakāpeniski ieviest vidēja termiņa risinājumu, ar kuru ES tiesu iestādei dalībvalstu vārdā tiktu piešķirtas pilnvaras pārraudzīt datu ieguvi ES; |
| --- | --- | --- |

13.

šajā sakarībā norāda, ka augstākā līmeņa garantijas tiktu nodrošinātas tādā gadījumā, ja datu ieguve notiktu ES teritorijā, ES vai ES un ASV kopīgā iestādē, un aicina Komisiju un Padomi vienlaikus noskaidrot:

—

veidus, kā pēc nolīguma termiņa vidusposma pārskatīšanas Parlamentā pakāpeniski ieviest vidēja termiņa risinājumu, ar kuru ES tiesu iestādei dalībvalstu vārdā tiktu piešķirtas pilnvaras pārraudzīt datu ieguvi ES;

| — | veidus, kā starplaikā nodrošināt, ka no ES iestādēm vai struktūrām (piemēram, EDPS) vai arī no kopīgām ES un ASV izmeklēšanas grupām izvēlēts personāls ar augsta līmeņa pilnvarām varētu pievienoties SWIFT amatpersonām, lai pārraudzītu datu ieguves procesu ASV; |
| --- | --- |

—

veidus, kā starplaikā nodrošināt, ka no ES iestādēm vai struktūrām (piemēram, EDPS) vai arī no kopīgām ES un ASV izmeklēšanas grupām izvēlēts personāls ar augsta līmeņa pilnvarām varētu pievienoties SWIFT amatpersonām, lai pārraudzītu datu ieguves procesu ASV;

| 14. | uzsver, ka ikvienam nolīgumam starp ES un ASV neatkarīgi no izvēlētā īstenošanas mehānisma vajadzētu būt ierobežotam laikā un tajā vajadzētu būt iekļautām nepārprotamām saistībām Padomei un Komisijai veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai rastu noturīgu un juridiski pārdomātu Eiropas risinājumu pieprasīto datu iegūšanai Eiropas teritorijā; nolīgumā arī jāparedz, ka tā īstenošanas gaitā Komisija noteiktos laikos sagatavos novērtēšanas un drošības pasākumu pārskatus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ikvienam nolīgumam starp ES un ASV neatkarīgi no izvēlētā īstenošanas mehānisma vajadzētu būt ierobežotam laikā un tajā vajadzētu būt iekļautām nepārprotamām saistībām Padomei un Komisijai veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai rastu noturīgu un juridiski pārdomātu Eiropas risinājumu pieprasīto datu iegūšanai Eiropas teritorijā; nolīgumā arī jāparedz, ka tā īstenošanas gaitā Komisija noteiktos laikos sagatavos novērtēšanas un drošības pasākumu pārskatus;

| 15. | aicina saistību neizpildes gadījumā nolīgumu nekavējoties pārtraukt; |
| --- | --- |

15.

aicina saistību neizpildes gadījumā nolīgumu nekavējoties pārtraukt;

| 16. | norāda, ka patiesa savstarpīguma nodrošināšanai arī ASV iestādēm būtu jāļauj gan ES, gan dalībvalstu kompetentām iestādēm iegūt un izmantot finanšu ziņojumapmaiņas un ar to saistītos datus no ASV izvietotiem serveriem ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi attiecas uz ASV iestādēm; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka patiesa savstarpīguma nodrošināšanai arī ASV iestādēm būtu jāļauj gan ES, gan dalībvalstu kompetentām iestādēm iegūt un izmantot finanšu ziņojumapmaiņas un ar to saistītos datus no ASV izvietotiem serveriem ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi attiecas uz ASV iestādēm;

| 17. | prasa nodrošināt visas attiecīgās informācijas un dokumentu (tai skaitā saistītās izlūkošanas informācijas) pieejamību apspriešanai Eiropas Parlamentā atbilstoši piemērojamiem konfidencialitātes noteikumiem, lai apliecinātu paredzētās kārtības nepieciešamību salīdzinājumā ar jau esošajiem instrumentiem; turklāt prasa Komisijai arī regulāri ziņot par nolīguma darbību un pilnībā informēt Eiropas Parlamentu par visiem pārbaudes mehānismiem, kādi jāizveido saskaņā ar minēto nolīgumu; |
| --- | --- |

17.

prasa nodrošināt visas attiecīgās informācijas un dokumentu (tai skaitā saistītās izlūkošanas informācijas) pieejamību apspriešanai Eiropas Parlamentā atbilstoši piemērojamiem konfidencialitātes noteikumiem, lai apliecinātu paredzētās kārtības nepieciešamību salīdzinājumā ar jau esošajiem instrumentiem; turklāt prasa Komisijai arī regulāri ziņot par nolīguma darbību un pilnībā informēt Eiropas Parlamentu par visiem pārbaudes mehānismiem, kādi jāizveido saskaņā ar minēto nolīgumu;

| 18. | prasa sniegt pilna apjoma un detalizētu informāciju par Eiropas un ASV pilsoņu konkrētām tiesībām (piemēram, attiecībā uz piekļuvi, labošanu, dzēšanu un kompensāciju un tiesisko aizsardzību) un par to, vai iecerētais nolīgums nodrošinās “tiesības” nediskriminējošā veidā un neatkarīgi no tās personas valstspiederības, kuras datus apstrādā saskaņā ar šo nolīgumu, kā arī prasa Komisijai iesnieg Eiropas Parlamentam pārskatu par attiecīgajām tiesībām; |
| --- | --- |

18.

prasa sniegt pilna apjoma un detalizētu informāciju par Eiropas un ASV pilsoņu konkrētām tiesībām (piemēram, attiecībā uz piekļuvi, labošanu, dzēšanu un kompensāciju un tiesisko aizsardzību) un par to, vai iecerētais nolīgums nodrošinās “tiesības” nediskriminējošā veidā un neatkarīgi no tās personas valstspiederības, kuras datus apstrādā saskaņā ar šo nolīgumu, kā arī prasa Komisijai iesnieg Eiropas Parlamentam pārskatu par attiecīgajām tiesībām;

| 19. | pauž bažas, ka kāda noteikta finanšu ziņojumapmaiņas datu sniedzēja komerciālā pozīcija jau tikusi un tiks ietekmēta, ja pret to arī turpmāk būs īpaša attieksme; |
| --- | --- |

19.

pauž bažas, ka kāda noteikta finanšu ziņojumapmaiņas datu sniedzēja komerciālā pozīcija jau tikusi un tiks ietekmēta, ja pret to arī turpmāk būs īpaša attieksme;

| 20. | uzsver, ka iecerētajam nolīgumam jānodrošina, lai no TFTP datubāzes iegūtos datus uzglabātu atbilstoši stingri interpretētam nepieciešamības principam un ne ilgāk par tai konkrētai izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai nepieciešamo laiku, kuras vajadzībām šie dati iegūti atbilstoši TFTP; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka iecerētajam nolīgumam jānodrošina, lai no TFTP datubāzes iegūtos datus uzglabātu atbilstoši stingri interpretētam nepieciešamības principam un ne ilgāk par tai konkrētai izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai nepieciešamo laiku, kuras vajadzībām šie dati iegūti atbilstoši TFTP;

| 21. | norāda, ka neiegūto datu princips nav pašsaprotams un tāpēc jāprecizē; prasa noteikt maksimālo uzglabāšanas laiku, kuram vajadzētu būt iespējami īsam, taču jebkurā gadījumā ne ilgākam par pieciem gadiem; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka neiegūto datu princips nav pašsaprotams un tāpēc jāprecizē; prasa noteikt maksimālo uzglabāšanas laiku, kuram vajadzētu būt iespējami īsam, taču jebkurā gadījumā ne ilgākam par pieciem gadiem;

| 22. | uzsver to, cik svarīgs ir princips par datu neizpaušanu trešām valstīm gadījumā, ja netiek norādīts konkrēts pieprasījuma iemesls, un princips, kas paredz ziņu par saistību ar terorismu nodošanu trešām valstīm tikai ar stingriem nosacījumiem un attiecīgām garantijām, tai skaitā atbilstības novērtējumu; |
| --- | --- |

22.

uzsver to, cik svarīgs ir princips par datu neizpaušanu trešām valstīm gadījumā, ja netiek norādīts konkrēts pieprasījuma iemesls, un princips, kas paredz ziņu par saistību ar terorismu nodošanu trešām valstīm tikai ar stingriem nosacījumiem un attiecīgām garantijām, tai skaitā atbilstības novērtējumu;

| 23. | atkārtoti uzsver, ka ļoti svarīgi ir noslēgt saistošu starptautisku nolīgumu starp ES un ASV par privātumu un datu aizsardzību saistībā ar informācijas apmaiņu tiesībaizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti uzsver, ka ļoti svarīgi ir noslēgt saistošu starptautisku nolīgumu starp ES un ASV par privātumu un datu aizsardzību saistībā ar informācijas apmaiņu tiesībaizsardzības nolūkos;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ASV Kongresam un Amerikas Savienoto Valstu valdībai. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ASV Kongresam un Amerikas Savienoto Valstu valdībai.

---

(1)  OV L 181, 19.7.2003., 34. lpp.

(2)  SEC(2010)0315, galīgā redakcija.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0029.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0016.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/70

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsPasažieru datu reģistrs (PDR)

P7_TA(2010)0144

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par sarunu uzsākšanu saistībā ar Pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju un Kanādu

2011/C 81 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. un 218. pantu, Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu, Eiropas Savienības Cilvēktiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un jo īpaši tās 6., 8. un 13. pantu,

ņemot vērā pamattiesības uz brīvu pārvietošanos, kas ir noteiktas Starptautiskā Pakta par pilsoņu un politiskajām tiesībām 12. pantā,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par jautājumiem, kas skar ES un ASV PDR, it īpaši 2003. gada 13. marta rezolūciju par personas datu pārsūtīšanu ar starpkontinentālo lidojumu aviosabiedrībām (1), 2003. gada 9. oktobra rezolūciju par datu pārsūtīšanu ar starpkontinentālo lidojumu aviosabiedrībām — sarunu posms ar ASV (2), 2004. gada 31. marta rezolūcija par Komisijas lēmuma projektu, kurā uzsvērts to pasažieru datu reģistra (PDR) personas datu atbilstīgs aizsardzības līmenis, ko pārsūta ASV Muitas un robežapsardzības birojam (3), 2006. gada 7. septembra ieteikumu Padomei par sarunām par nolīguma noslēgšanu ar Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu, lai novērstu un apkarotu terorismu un starptautisko noziedzību, tostarp organizēto noziedzību (4), 2007. gada 14. februāra rezolūciju par SWIFT, PDR nolīgumu un transatlantisko dialogu šajos jautājumos (5) un 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par PDR nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm (6),

ņemot vērā 2008. gada 22. oktobra ieteikumu Padomei par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (7),

ņemot vērā 2005. gada 7. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību par papildu informācijas par pasažieri (API) un pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi (8),

ņemot vērā 2008. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem (9),

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 30. maija spriedumu apvienotajā lietā C-317/04 un C-318/04,

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2007. gada 27. jūnija vēstuli tobrīd amatā esošajam priekšsēdētājam Wolfgang Schäuble attiecībā uz jauno PDR nolīgumu ar ASV,

ņemot vērā tās darba grupas personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota atbilstoši Datu aizsardzības direktīvas 29. pantam (29. pants, darba grupa), atzinumu par turpmāko PDR nolīgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta atzinumu,

ņemot vērā Direktīvu 2004/82/EK par pārvadātāju pienākumu darīt zināmus datus par pasažieriem (API direktīva) (10),

ņemot vērā ES un ASV nolīguma 2005. gada kopīgi veikto pārskatīšanu;

ņemot vērā ES un ASV nolīguma 2010. gadā kopīgi veikto pārskatīšanu;

ņemot vērā ES un Kanādas 2009. gada nolīgumu;

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu ES un ASV nolīguma noslēgšanai par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (11) un nolīguma noslēgšanai starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (12),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei – brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs – Stokholmas programma (13),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 17. septembra rezolūcija par iecerēto starptautisko nolīgumu, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu maksājumu ziņojumu datus, novēršot un apkarojot terorismu un teroristu finansēšanu (14),

ņemot vērā 2010. gada 21. janvārī Toledo pieņemto ES un ASV Kopējo deklarāciju par aviācijas drošību,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Lisabonas līgums, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lisabonas līgums, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī;

| B. | tā kā, stājoties spēkā Lisabonas Līgumam, Eiropas Parlaments saistībā ar nepieciešamību noslēgt ES nolīgumus ar ASV un Austrāliju par pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšanu ir saņēmis pieprasījumu piekrist šiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā, stājoties spēkā Lisabonas Līgumam, Eiropas Parlaments saistībā ar nepieciešamību noslēgt ES nolīgumus ar ASV un Austrāliju par pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšanu ir saņēmis pieprasījumu piekrist šiem nolīgumiem;

| C. | tā kā ES un Kanādas nolīgums par PDR datu pārsūtīšanu vairs nav spēkā, jo 2009. gada septembrī spēku zaudēja arī lēmums par atbilstību, un PDR datu pārsūtīšana kopš tā brīža notiek, pamatojoties uz Kanādas un dalībvalstu vienpusējiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Kanādas nolīgums par PDR datu pārsūtīšanu vairs nav spēkā, jo 2009. gada septembrī spēku zaudēja arī lēmums par atbilstību, un PDR datu pārsūtīšana kopš tā brīža notiek, pamatojoties uz Kanādas un dalībvalstu vienpusējiem nolīgumiem;

| D. | tā kā citas valstis jau pieprasa PDR datus vai ir izteikušas vēlmi tos pieprasīt tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

D.

tā kā citas valstis jau pieprasa PDR datus vai ir izteikušas vēlmi tos pieprasīt tuvākajā nākotnē;

| E. | tā kā Padome ir lūgusi Komisijai iesniegt ES PDR shēmas priekšlikumu, ko Komisija arī izdarīja 2007. gada 17. novembrī; |
| --- | --- |

E.

tā kā Padome ir lūgusi Komisijai iesniegt ES PDR shēmas priekšlikumu, ko Komisija arī izdarīja 2007. gada 17. novembrī;

| F. | tā kā mūsu digitālajā laikmetā datu aizsardzība, tiesības izvēlēties informāciju, personas tiesības un privātās dzīves neaizskaramība ir kļuvušas par vērtībām, kurām ir aizvien lielāka loma, un tā kā tāpēc tās ir jāaizsargā īpaši rūpīgi; |
| --- | --- |

F.

tā kā mūsu digitālajā laikmetā datu aizsardzība, tiesības izvēlēties informāciju, personas tiesības un privātās dzīves neaizskaramība ir kļuvušas par vērtībām, kurām ir aizvien lielāka loma, un tā kā tāpēc tās ir jāaizsargā īpaši rūpīgi;

| G. | tā kā mūsdienu pasaulē, kurai ir raksturīga pārvietošanās, lielākai drošībai un labākai noziedzības apkarošanai ir jābūt saistītai ar efektīvāku, konkrētāku un ātrāku datu apmaiņu Eiropā un pasaulē, |
| --- | --- |

G.

tā kā mūsdienu pasaulē, kurai ir raksturīga pārvietošanās, lielākai drošībai un labākai noziedzības apkarošanai ir jābūt saistītai ar efektīvāku, konkrētāku un ātrāku datu apmaiņu Eiropā un pasaulē,

| 1. | atgādina savu apņemšanos apkarot terorismu un organizēto starptautisko noziedzību un vienlaicīgi stipro pārliecību, ka ir jāaizstāv pilsoņu brīvības un pamattiesības, un tas jādara, visaugstākajā mērā ievērojot privātās dzīves neaizskaramību, tiesības izvēlēties informāciju un aizsargājot datus; atkārtoti pauž pārliecību, ka nepieciešamība un samērīgums ir galvenie principi, bez kuriem cīņa pret terorismu nekad nebūs efektīva; |
| --- | --- |

1.

atgādina savu apņemšanos apkarot terorismu un organizēto starptautisko noziedzību un vienlaicīgi stipro pārliecību, ka ir jāaizstāv pilsoņu brīvības un pamattiesības, un tas jādara, visaugstākajā mērā ievērojot privātās dzīves neaizskaramību, tiesības izvēlēties informāciju un aizsargājot datus; atkārtoti pauž pārliecību, ka nepieciešamība un samērīgums ir galvenie principi, bez kuriem cīņa pret terorismu nekad nebūs efektīva;

| 2. | uzsver, ka Eiropas Savienības pamatā ir tiesiskas valsts princips un ka visām personas datu pārsūtīšanas operācijām, kas drošības nolūkā tiek veiktas no ES un tās dalībvalstīm uz trešām valstīm, ir jābalstās uz starptautiskiem nolīgumiem ar tiesību aktu statusu, lai nodrošinātu vajadzīgo ES iedzīvotāju drošību, ievērotu procesuālās garantijas un tiesības uz aizstāvību un ievērotu datu aizsardzības tiesību aktus valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Eiropas Savienības pamatā ir tiesiskas valsts princips un ka visām personas datu pārsūtīšanas operācijām, kas drošības nolūkā tiek veiktas no ES un tās dalībvalstīm uz trešām valstīm, ir jābalstās uz starptautiskiem nolīgumiem ar tiesību aktu statusu, lai nodrošinātu vajadzīgo ES iedzīvotāju drošību, ievērotu procesuālās garantijas un tiesības uz aizstāvību un ievērotu datu aizsardzības tiesību aktus valstu un Eiropas līmenī;

| 3. | lūdz Eiropas Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu Parlamentam sniegt visu nozīmīgo informāciju un sākotnējos dokumentus, it īpaši konkrēto informāciju, par kuru ir izteikts lūgums iepriekš minētajā Eiropas Parlamenta ES PDR rezolūcijā; |
| --- | --- |

3.

lūdz Eiropas Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu Parlamentam sniegt visu nozīmīgo informāciju un sākotnējos dokumentus, it īpaši konkrēto informāciju, par kuru ir izteikts lūgums iepriekš minētajā Eiropas Parlamenta ES PDR rezolūcijā;

| 4. | nolemj atlikt balsojumu par pieprasījumu piekrist nolīgumiem ar ASV un Austrāliju līdz brīdim, kad būs izpētīti PDR izmantošanas risinājumu varianti, kas būtu atbilstīgi ES tiesībām un saistībā ar kuriem būtu ņemtas vērā agrākajās Parlamenta rezolūcijās par PDR paustās bažas; |
| --- | --- |

4.

nolemj atlikt balsojumu par pieprasījumu piekrist nolīgumiem ar ASV un Austrāliju līdz brīdim, kad būs izpētīti PDR izmantošanas risinājumu varianti, kas būtu atbilstīgi ES tiesībām un saistībā ar kuriem būtu ņemtas vērā agrākajās Parlamenta rezolūcijās par PDR paustās bažas;

| 5. | uzskata, ka pirms jebkāda normatīva dokumenta pieņemšanas ir jāveic Ietekmes uz privāto dzīvi novērtējums un samērīguma tests, ar kuru varētu pārliecināties, ka spēkā esošie normatīvie dokumenti nav pietiekami; it īpaši pieprasa analizēt:






  — | API datu izmantošanu Eiropas Savienībā un trešās valstīs kā pasažieru datu vākšanas un izmantošanas iespējams mazāk traucējošo līdzekli; |
| --- | --- | --- |

5.

uzskata, ka pirms jebkāda normatīva dokumenta pieņemšanas ir jāveic Ietekmes uz privāto dzīvi novērtējums un samērīguma tests, ar kuru varētu pārliecināties, ka spēkā esošie normatīvie dokumenti nav pietiekami; it īpaši pieprasa analizēt:

—

API datu izmantošanu Eiropas Savienībā un trešās valstīs kā pasažieru datu vākšanas un izmantošanas iespējams mazāk traucējošo līdzekli;

| — | ASV un Austrālijas attiecīgajās ceļošanas atļaujas elektroniskajās sistēmās savāktos datus un |
| --- | --- |

—

ASV un Austrālijas attiecīgajās ceļošanas atļaujas elektroniskajās sistēmās savāktos datus un

| — | PDR datus, kas varētu būt pieejami no avotiem, kurus neregulē nekādi starptautiskie nolīgumi, tādiem kā ārpus ES esošās datorizētas rezervēšanas sistēmas; aicina Komisiju apspriesties ar visām ieinteresētajām personām, ieskaitot aviopārvadātājus; |
| --- | --- |

—

PDR datus, kas varētu būt pieejami no avotiem, kurus neregulē nekādi starptautiskie nolīgumi, tādiem kā ārpus ES esošās datorizētas rezervēšanas sistēmas; aicina Komisiju apspriesties ar visām ieinteresētajām personām, ieskaitot aviopārvadātājus;

| 6. | uzskata, ka attiecībā uz ikvienu jaunu nolīgumu ir jāizveido atbilstošs neatkarīgas pārskatīšanas un tiesu uzraudzības, kā arī demokrātiskās kontroles mehānisms; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka attiecībā uz ikvienu jaunu nolīgumu ir jāizveido atbilstošs neatkarīgas pārskatīšanas un tiesu uzraudzības, kā arī demokrātiskās kontroles mehānisms;

| 7. | pieprasa, izstrādājot principu vienotu kopumu kā pamatu nolīgumiem ar trešām valstīm, PDR datu izmantošanā tiesībaizsardzības un drošības vajadzībām piemērot vienotu pieeju, aicina Komisiju ne vēlāk kā 2010. gada jūlija vidū iesniegt priekšlikumu šādam vienotam kopumam un pilnvarojuma projektu sarunām ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

7.

pieprasa, izstrādājot principu vienotu kopumu kā pamatu nolīgumiem ar trešām valstīm, PDR datu izmantošanā tiesībaizsardzības un drošības vajadzībām piemērot vienotu pieeju, aicina Komisiju ne vēlāk kā 2010. gada jūlija vidū iesniegt priekšlikumu šādam vienotam kopumam un pilnvarojuma projektu sarunām ar trešām valstīm;

| 8. | aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk lūgt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru sniegt sīki izstrādātu atzinumu par to, kā ikviens jauns PDR nolīgums ietekmē pamattiesības; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk lūgt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru sniegt sīki izstrādātu atzinumu par to, kā ikviens jauns PDR nolīgums ietekmē pamattiesības;

| 9. | uzskata, ka, izstrādājot šo kopumu, ir jāņem vērā šādas minimālās prasības:






  a) | PDR datus var izmantot tikai tiesībaizsardzības un drošības nolūkā, kad tiek izmeklēti smagi ar organizēto un starptautisko noziedzību vai pārrobežu terorismu saistīti gadījumi, pamatojoties uz tiesību definīciju, kas ir noteikta Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (15) un 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi (16); |
| --- | --- | --- |

9.

uzskata, ka, izstrādājot šo kopumu, ir jāņem vērā šādas minimālās prasības:

a)

PDR datus var izmantot tikai tiesībaizsardzības un drošības nolūkā, kad tiek izmeklēti smagi ar organizēto un starptautisko noziedzību vai pārrobežu terorismu saistīti gadījumi, pamatojoties uz tiesību definīciju, kas ir noteikta Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (15) un 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi (16);

| b) | PDR dati tiesībaizsardzības un drošības vajadzībām ir jāizmanto atbilstoši Eiropas datu aizsardzības standartiem, it īpaši attiecībā uz nolūka ierobežojumu, samērīgumu, tiesisko pārsūdzību, iegūstamo datu ierobežojumu un uzglabāšanas termiņiem; |
| --- | --- |

b)

PDR dati tiesībaizsardzības un drošības vajadzībām ir jāizmanto atbilstoši Eiropas datu aizsardzības standartiem, it īpaši attiecībā uz nolūka ierobežojumu, samērīgumu, tiesisko pārsūdzību, iegūstamo datu ierobežojumu un uzglabāšanas termiņiem;

| c) | nekādā gadījumā PDR datus nedrīkst izmantot datu analizēšanai un profilu veidošanai; nevienu lēmumu par lidojumumu aizliegumu vai par izmeklēšanas uzsākšanu vai kriminālvajāšanu nedrīkst pieņemt, balstoties tikai uz šādu automatizēto meklēšanu vai datubāzu pārlūkošanu; datus drīkst izmantot, izmeklējot tikai konkrētus noziegumus vai šādu noziegumu izdarīšanas iespējamību katrā gadījumā atsevišķi; |
| --- | --- |

c)

nekādā gadījumā PDR datus nedrīkst izmantot datu analizēšanai un profilu veidošanai; nevienu lēmumu par lidojumumu aizliegumu vai par izmeklēšanas uzsākšanu vai kriminālvajāšanu nedrīkst pieņemt, balstoties tikai uz šādu automatizēto meklēšanu vai datubāzu pārlūkošanu; datus drīkst izmantot, izmeklējot tikai konkrētus noziegumus vai šādu noziegumu izdarīšanas iespējamību katrā gadījumā atsevišķi;

| d) | gadījumos, kad ES iedzīvotāju PDR datus pārsūta uz trešām valstīm, šādas pārsūtīšanas nosacījumus nosaka saistošajā starptautiskajā līgumā, tādējādi radot juridisko noteiktību un nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

gadījumos, kad ES iedzīvotāju PDR datus pārsūta uz trešām valstīm, šādas pārsūtīšanas nosacījumus nosaka saistošajā starptautiskajā līgumā, tādējādi radot juridisko noteiktību un nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| e) | tālāk dati no saņēmējvalsts uz trešām valstīm ir jāpārsūta saskaņā ar ES standartiem par datu aizsardzību, kas ir jānosaka konkrētā “atbilstības nodrošināšanas” lēmumā; tas attiecas arī uz ikvienu iespējamo datu tālākpārsūtīšanas operāciju, ko veic saņēmējvalsts uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

e)

tālāk dati no saņēmējvalsts uz trešām valstīm ir jāpārsūta saskaņā ar ES standartiem par datu aizsardzību, kas ir jānosaka konkrētā “atbilstības nodrošināšanas” lēmumā; tas attiecas arī uz ikvienu iespējamo datu tālākpārsūtīšanas operāciju, ko veic saņēmējvalsts uz trešām valstīm;

| f) | PDR datus var sniegt tikai pēc “PUSH” metodes; |
| --- | --- |

f)

PDR datus var sniegt tikai pēc “PUSH” metodes;

| g) | rezultātus nekavējoties dara zināmus visām attiecīgajām ES un dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

g)

rezultātus nekavējoties dara zināmus visām attiecīgajām ES un dalībvalstu iestādēm;

| 10. | uzsver to, cik ES iedzīvotājiem un aviosabiedrībām svarīga ir juridiskā noteiktība, kā arī uzsver nepieciešamību šā iemesla dēļ saskaņot standartus; |
| --- | --- |

10.

uzsver to, cik ES iedzīvotājiem un aviosabiedrībām svarīga ir juridiskā noteiktība, kā arī uzsver nepieciešamību šā iemesla dēļ saskaņot standartus;

| 11. | lūdz Komisiju un prezidentūru nodrošināt, ka Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu jebkurā procesa stadijā ir pilnībā pieejami sarunu dokumenti un direktīvas un ka valstu parlamentiem šādu pieeju nodrošina pēc pieprasījuma; |
| --- | --- |

11.

lūdz Komisiju un prezidentūru nodrošināt, ka Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu jebkurā procesa stadijā ir pilnībā pieejami sarunu dokumenti un direktīvas un ka valstu parlamentiem šādu pieeju nodrošina pēc pieprasījuma;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas Savienoto Valstu valdībai un abām ASV Kongresa palātām, Austrālijas valdībai un abām Austrālijas parlamenta palātām un Kanādas valdībai un abām Kanādas parlamenta palātām. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas Savienoto Valstu valdībai un abām ASV Kongresa palātām, Austrālijas valdībai un abām Austrālijas parlamenta palātām un Kanādas valdībai un abām Kanādas parlamenta palātām.

---

(1)  OV C 61 E, 10.3.2004., 381. lpp.

(2)  OV C 81 E, 31.3.2004., 105. lpp.

(3)  OV C 103 E, 29.4.2004., 665. lpp.

(4)  OV C 305 E, 14.12.2006., 250. lpp.

(5)  OV C 287E, 29.11.2007., 349. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0347.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0512.

(8)  OV C 157 E, 6.7.2006., 464. lpp.

(9)  OV C 16 E, 22.1.2010., 44. lpp.

(10)  OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.

(11)  Priekšlikums Padomes lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (2007. gada PDR nolīgums) (COM(2009)0702).

(12)  Priekšlikums Padomes lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas dienestam (COM(2009)0701).

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0090.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0016.

(15)  OV L 164, 22.6.2002, 3. lpp.

(16)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/74

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsAizliegums izmantot uz cianīdu balstītas izrakteņu ieguves tehnoloģijas

P7_TA(2010)0145

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par vispārēju aizliegumu Eiropas Savienības kalnrūpniecībā izmantot cianīdu

2011/C 81 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantu,

ņemot vērā piesardzības principu, kas noteikts Rio deklarācijā par vidi un attīstību, kā arī 1992. gada jūnijā Riodežaneiro pieņemto Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,

ņemot vērā mērķus vides jomā, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (“Ūdens pamatdirektīva”),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu, kurā atļauts izmantot cianīdu kalnrūpniecībā ar maksimāli pieļaujamiem līmeņiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. decembra Direktīvu 2003/105/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/82/EK (Seveso II) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kas saistīti ar bīstamām vielām, kurā teikts, ka dažas uzglabāšanas un pārstrādes operācijas ieguves rūpniecībā [...] var radīt ļoti nopietnas sekas,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā, saskaņā ar kuru dalībvalstis var atļaut uzņēmējam neatlīdzināt par videi nodarīto kaitējumu, ja tiek pierādīti konkrēti nosacījumi,

ņemot vērā Spānijas, Beļģijas un Ungārijas prezidentūru 18 mēnešu programmu un to prioritātes ūdens politikas un bioloģiskās daudzveidības jomā,

ņemot vērā Čehijas pasākumus attiecībā uz cianīda tehnoloģiju aizliegšanu, 2000. gadā izdarot grozījumu Kalnrūpniecības aktā Nr. 44/1988, kā arī 2009. gada grozījumus Ungārijas Kalnrūpniecības aktā Nr. 48/1993, aizliedzot izmantot cianīda tehnoloģijas kalnrūpniecībā Ungārijas teritorijā, kā arī Vācijas 2002. gadā izdoto dekrētu, kas aizliedz izskalošanu, izmantojot cianīdu,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija ir pasludinājusi 2010. gadu par Starptautisko bioloģiskās daudzveidības gadu, aicinot visā pasaulē rīkoties, lai nosargātu dzīvības daudzveidību uz zemes; |
| --- | --- |

A.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija ir pasludinājusi 2010. gadu par Starptautisko bioloģiskās daudzveidības gadu, aicinot visā pasaulē rīkoties, lai nosargātu dzīvības daudzveidību uz zemes;

| B. | tā kā cianīds ir ļoti toksiska ķīmiska viela, kuru izmanto zelta ieguves rūpniecībā, un Ūdens pamatdirektīvas VIII pielikumā tas ir arī klasificēts kā būtisks piesārņotājs, kas var atstāt katastrofālu un neatgriezenisku ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, līdz ar to arī uz bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

B.

tā kā cianīds ir ļoti toksiska ķīmiska viela, kuru izmanto zelta ieguves rūpniecībā, un Ūdens pamatdirektīvas VIII pielikumā tas ir arī klasificēts kā būtisks piesārņotājs, kas var atstāt katastrofālu un neatgriezenisku ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, līdz ar to arī uz bioloģisko daudzveidību;

| C. | tā kā Čehijas, Ungārijas, Polijas un Slovākijas vides ministru kopējā nostājā par ilgtspējīgu kalnrūpniecību, ko pieņēma 2007. gada 25. maijā Prāgā (Čehijā) Visegrad valstu grupas vides ministru sanāksmē, paustas bažas par bīstamajām tehnoloģijām, kuras izmanto un plānots izmantot kalnrūpniecības darbībās dažādās reģiona vietās, izraisot būtisku kaitējumu videi, kuram būtu iespējama arī pārrobežu ietekme; |
| --- | --- |

C.

tā kā Čehijas, Ungārijas, Polijas un Slovākijas vides ministru kopējā nostājā par ilgtspējīgu kalnrūpniecību, ko pieņēma 2007. gada 25. maijā Prāgā (Čehijā) Visegrad valstu grupas vides ministru sanāksmē, paustas bažas par bīstamajām tehnoloģijām, kuras izmanto un plānots izmantot kalnrūpniecības darbībās dažādās reģiona vietās, izraisot būtisku kaitējumu videi, kuram būtu iespējama arī pārrobežu ietekme;

| D. | tā kā Sofijas konvencijas par sadarbību Donavas aizsardzības un ilgtspējīgas izmantošanas jomā puses vienojās par to, ka tā ir prioritāri bīstama viela saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu un ka cianīds klasificējams kā atbilstīgi bīstama viela; |
| --- | --- |

D.

tā kā Sofijas konvencijas par sadarbību Donavas aizsardzības un ilgtspējīgas izmantošanas jomā puses vienojās par to, ka tā ir prioritāri bīstama viela saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu un ka cianīds klasificējams kā atbilstīgi bīstama viela;

| E. | tā kā pēdējos 25 gados pasaulē ir notikuši vairāk nekā 30 smagi nelaimes gadījumi saistībā ar cianīda noplūdēm, jo īpaši pirms 10 gadiem, kad vairāk nekā 100 000 kubikmetru ar cianīdu saindēta ūdens no zelta raktuvju rezervuāra nonāca Tisas – Donavas upju sistēmā un izraisīja tālaika lielāko ekoloģisko katastrofu Centrāleiropā, un tā kā nav nekādas patiesas garantijas, ka līdzīgi nelaimes gadījumi neatkārtosies, jo īpaši ņemot vērā aizvien biežākus ekstremālus laika apstākļus, cita starpā biežus un stiprus nokrišņus, un kā tas uzsvērts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. novērtējuma ziņojumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējos 25 gados pasaulē ir notikuši vairāk nekā 30 smagi nelaimes gadījumi saistībā ar cianīda noplūdēm, jo īpaši pirms 10 gadiem, kad vairāk nekā 100 000 kubikmetru ar cianīdu saindēta ūdens no zelta raktuvju rezervuāra nonāca Tisas – Donavas upju sistēmā un izraisīja tālaika lielāko ekoloģisko katastrofu Centrāleiropā, un tā kā nav nekādas patiesas garantijas, ka līdzīgi nelaimes gadījumi neatkārtosies, jo īpaši ņemot vērā aizvien biežākus ekstremālus laika apstākļus, cita starpā biežus un stiprus nokrišņus, un kā tas uzsvērts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. novērtējuma ziņojumā;

| F. | tā kā vairākās ES dalībvalstīs joprojām apspriež tādus jaunus liela apjoma zelta ieguves projektus atklātos karjeros, kuros izmanto ar cianīdu saistītas tehnoloģijas blīvi apdzīvotās teritorijās un kuri vēl vairāk apdraud cilvēku veselību un vidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākās ES dalībvalstīs joprojām apspriež tādus jaunus liela apjoma zelta ieguves projektus atklātos karjeros, kuros izmanto ar cianīdu saistītas tehnoloģijas blīvi apdzīvotās teritorijās un kuri vēl vairāk apdraud cilvēku veselību un vidi;

| G. | tā kā saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu dalībvalstu pienākums ir sasniegt labu ūdens resursu stāvokli un to saglabāt, kā arī novērst ūdens piesārņošanu ar bīstamām vielām; tā kā, iespējams, ūdens kvalitāte varētu būt atkarīga no attiecīgās upes baseina ūdens kvalitātes, šim baseinam atrodoties kaimiņvalstīs, kuras izmanto cianīdu kalnrūpniecībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu dalībvalstu pienākums ir sasniegt labu ūdens resursu stāvokli un to saglabāt, kā arī novērst ūdens piesārņošanu ar bīstamām vielām; tā kā, iespējams, ūdens kvalitāte varētu būt atkarīga no attiecīgās upes baseina ūdens kvalitātes, šim baseinam atrodoties kaimiņvalstīs, kuras izmanto cianīdu kalnrūpniecībā;

| H. | tā kā ar cianīdu saistīto nelaimes gadījumu pārrobežu ietekmes dēļ ir nepieciešama ES pieeja šiem nopietnajiem draudiem videi, ko izraisa cianīda izmantošana kalnrūpniecībā, jo īpaši ņemot vērā upju baseinu un gruntsūdens krājumu piesārņošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar cianīdu saistīto nelaimes gadījumu pārrobežu ietekmes dēļ ir nepieciešama ES pieeja šiem nopietnajiem draudiem videi, ko izraisa cianīda izmantošana kalnrūpniecībā, jo īpaši ņemot vērā upju baseinu un gruntsūdens krājumu piesārņošanu;

| I. | tā kā joprojām trūkst uzraudzības noteikumu un atbilstīgu finanšu garantiju un tā kā spēkā esošo tiesību aktu īstenošana attiecībā uz cianīda izmantošanu kalnrūpniecībā ir atkarīga no katras dalībvalsts izpildvaras prasmes, un tādēļ nākamais nelaimes gadījums ir tikai laika vai cilvēku neuzmanības jautājums; |
| --- | --- |

I.

tā kā joprojām trūkst uzraudzības noteikumu un atbilstīgu finanšu garantiju un tā kā spēkā esošo tiesību aktu īstenošana attiecībā uz cianīda izmantošanu kalnrūpniecībā ir atkarīga no katras dalībvalsts izpildvaras prasmes, un tādēļ nākamais nelaimes gadījums ir tikai laika vai cilvēku neuzmanības jautājums;

| J. | tā kā Kalnrūpniecības atkritumu direktīva dažās dalībvalstīs netiek pilnībā īstenota; |
| --- | --- |

J.

tā kā Kalnrūpniecības atkritumu direktīva dažās dalībvalstīs netiek pilnībā īstenota;

| K. | tā kā kalnrūpniecība, kurā izmanto cianīdu, nodrošina tikai nedaudzas darba vietas un tikai laikposmam no 8 līdz 16 gadiem un tā kā tajā pašā laikā tā draud ar katastrofālu pārrobežu kaitējumu ekoloģijai, kuru parasti nekompensē vainīgie kalnrūpniecības uzņēmumi, jo tie parasti pazūd vai bankrotē, un tāpēc kompensācijas jāsedz valstij, proti, nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā kalnrūpniecība, kurā izmanto cianīdu, nodrošina tikai nedaudzas darba vietas un tikai laikposmam no 8 līdz 16 gadiem un tā kā tajā pašā laikā tā draud ar katastrofālu pārrobežu kaitējumu ekoloģijai, kuru parasti nekompensē vainīgie kalnrūpniecības uzņēmumi, jo tie parasti pazūd vai bankrotē, un tāpēc kompensācijas jāsedz valstij, proti, nodokļu maksātājiem;

| L. | tā kā ieguves uzņēmumiem nav ilgtermiņa apdrošināšanas, kas segtu izmaksas nelaimes gadījuma vai darbības traucējuma gadījumā nākotnē; |
| --- | --- |

L.

tā kā ieguves uzņēmumiem nav ilgtermiņa apdrošināšanas, kas segtu izmaksas nelaimes gadījuma vai darbības traucējuma gadījumā nākotnē;

| M. | tā kā ir jāiegūst tonna mazvērtīgas rūdas, lai iegūtu divus gramus zelta, atstājot ieguves vietās milzīgu daudzumu kalnrūpniecības atkritumu, turpretī 25-50 % zelta tā arī paliek atkritumu grēdā; tā kā turklāt liela apjoma kalnrūpniecības projektos tiek izmantoti vairāki miljoni kilogramu nātrija cianīda gadā, kura transportēšana un uzglabāšana vien var izraisīt katastrofālas sekas kļūmes gadījumā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāiegūst tonna mazvērtīgas rūdas, lai iegūtu divus gramus zelta, atstājot ieguves vietās milzīgu daudzumu kalnrūpniecības atkritumu, turpretī 25-50 % zelta tā arī paliek atkritumu grēdā; tā kā turklāt liela apjoma kalnrūpniecības projektos tiek izmantoti vairāki miljoni kilogramu nātrija cianīda gadā, kura transportēšana un uzglabāšana vien var izraisīt katastrofālas sekas kļūmes gadījumā;

| N. | tā kā cianīda izmantošanai kalnrūpniecībā ir alternatīvas, ar kurām varētu aizstāt cianīda tehnoloģijas; |
| --- | --- |

N.

tā kā cianīda izmantošanai kalnrūpniecībā ir alternatīvas, ar kurām varētu aizstāt cianīda tehnoloģijas;

| O. | tā kā visā Eiropā sabiedrība pauž stingru protestu pret kalnrūpniecības projektiem, kuros izmanto cianīdu, un šajos protestos ir iesaistīti ne vien iedzīvotāji, vietējās kopienas un NVO, bet arī valsts organizācijas, valdības un politiķi, |
| --- | --- |

O.

tā kā visā Eiropā sabiedrība pauž stingru protestu pret kalnrūpniecības projektiem, kuros izmanto cianīdu, un šajos protestos ir iesaistīti ne vien iedzīvotāji, vietējās kopienas un NVO, bet arī valsts organizācijas, valdības un politiķi,

| 1. | uzskata, ka atbilstību ES mērķiem, kuri izvirzīti Ūdens pamatdirektīvā, proti, mērķiem attiecībā uz labu ūdens kvalitāti un ūdens resursu aizsardzību, kā arī bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, var sasniegt tikai gadījumā, ja tiek aizliegta cianīda izmantošana kalnrūpniecībā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka atbilstību ES mērķiem, kuri izvirzīti Ūdens pamatdirektīvā, proti, mērķiem attiecībā uz labu ūdens kvalitāti un ūdens resursu aizsardzību, kā arī bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, var sasniegt tikai gadījumā, ja tiek aizliegta cianīda izmantošana kalnrūpniecībā;

| 2. | aicina Komisiju ierosināt cianīda izmantošanas kalnrūpniecībā pilnīgu aizliegumu Eiropas Savienībā pirms 2011. gada beigām, jo tas ir vienīgais drošais veids, kā aizsargāt mūsu ūdens resursus un ekosistēmas no cianīda piesārņojuma, ko rada kalnrūpniecība, kā arī vienlaikus veikt parasto ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju ierosināt cianīda izmantošanas kalnrūpniecībā pilnīgu aizliegumu Eiropas Savienībā pirms 2011. gada beigām, jo tas ir vienīgais drošais veids, kā aizsargāt mūsu ūdens resursus un ekosistēmas no cianīda piesārņojuma, ko rada kalnrūpniecība, kā arī vienlaikus veikt parasto ietekmes novērtējumu;

| 3. | atzīmē atbilstīgas iniciatīvas ES un ANO sistēmā un neatlaidīgi mudina izstrādāt un piemērot drošākas un jo īpaši — cianīdu neizmantojošas alternatīvas kalnrūpniecības tehnoloģijas; |
| --- | --- |

3.

atzīmē atbilstīgas iniciatīvas ES un ANO sistēmā un neatlaidīgi mudina izstrādāt un piemērot drošākas un jo īpaši — cianīdu neizmantojošas alternatīvas kalnrūpniecības tehnoloģijas;

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis līdz brīdim, kad tiks pieņemts vispārējs aizliegums, ne tieši, ne netieši neatbalstīt nekādus kalnrūpniecības projektus ES, kuros tiek izmantots cianīds, kā arī neatbalstīt šādus projektus trešās valstīs; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un dalībvalstis līdz brīdim, kad tiks pieņemts vispārējs aizliegums, ne tieši, ne netieši neatbalstīt nekādus kalnrūpniecības projektus ES, kuros tiek izmantots cianīds, kā arī neatbalstīt šādus projektus trešās valstīs;

| 5. | aicina Komisiju sekmēt to teritoriju rūpniecības pārstrukturēšanu, kurās cianīda izmantošana kalnrūpniecībā aizliegta, sniedzot piemērotu finansiālu atbalstu alternatīviem, videi draudzīgiem ražošanas veidiem, atjaunojamās enerģijas un tūrisma nozarei; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju sekmēt to teritoriju rūpniecības pārstrukturēšanu, kurās cianīda izmantošana kalnrūpniecībā aizliegta, sniedzot piemērotu finansiālu atbalstu alternatīviem, videi draudzīgiem ražošanas veidiem, atjaunojamās enerģijas un tūrisma nozarei;

| 6. | aicina Komisiju ierosināt grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos par kalnrūpniecības atkritumu apsaimniekošanu, pieprasot, ka visiem ieguves uzņēmumiem jābūt apdrošināšanai, lai kompensētu par kaitējumu un segtu visas izmaksas, kas saistītas ar sākotnējā ekoloģiskā un ķīmiskā stāvokļa atjaunošanu nelaimes gadījuma vai nepareizas darbības dēļ; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju ierosināt grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos par kalnrūpniecības atkritumu apsaimniekošanu, pieprasot, ka visiem ieguves uzņēmumiem jābūt apdrošināšanai, lai kompensētu par kaitējumu un segtu visas izmaksas, kas saistītas ar sākotnējā ekoloģiskā un ķīmiskā stāvokļa atjaunošanu nelaimes gadījuma vai nepareizas darbības dēļ;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/77

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsCīņa pret krūts vēzi Eiropas Savienībā

P7_TA(2010)0146

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija deklarācija par cīņu pret krūts vēzi Eiropas Savienībā

2011/C 81 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā ik gadu 331 392 sievietēm Eiropas Savienībā diagnosticē krūts vēzi; |
| --- | --- |

A.

tā kā ik gadu 331 392 sievietēm Eiropas Savienībā diagnosticē krūts vēzi;

| B. | tā kā krūts vēzis ir izplatītākais vēža veids sievietēm vecuma grupā no 35 līdz 59 gadiem un tā kā katru gadu ES no krūts vēža mirst 89 674 sievietes; |
| --- | --- |

B.

tā kā krūts vēzis ir izplatītākais vēža veids sievietēm vecuma grupā no 35 līdz 59 gadiem un tā kā katru gadu ES no krūts vēža mirst 89 674 sievietes;

| C. | tā kā mamogrāfiskais skrīnings var par 35 % samazināt no krūts vēža mirušo sieviešu skaitu vecuma grupā no 50 līdz 69 gadiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā mamogrāfiskais skrīnings var par 35 % samazināt no krūts vēža mirušo sieviešu skaitu vecuma grupā no 50 līdz 69 gadiem,

| 1. | aicina dalībvalstis ieviest krūšu skrīningu valsts mērogā atbilstīgi ES pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis ieviest krūšu skrīningu valsts mērogā atbilstīgi ES pamatnostādnēm;

| 2. | aicina Komisiju reizi gadā izveidot progresa ziņojumu par mamogrāfiskā skrīninga īstenošanu visās ES valstīs; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju reizi gadā izveidot progresa ziņojumu par mamogrāfiskā skrīninga īstenošanu visās ES valstīs;

| 3. | aicina Komisiju atbalstīt pētījumus, kuru mērķis ir pārliecināties, vai šis skrīnings ir noderīgs sievietēm, kas vecākas par 69 gadiem un jaunākas par 50 gadiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju atbalstīt pētījumus, kuru mērķis ir pārliecināties, vai šis skrīnings ir noderīgs sievietēm, kas vecākas par 69 gadiem un jaunākas par 50 gadiem;

| 4. | aicina dalībvalstis līdz 2016. gadam izveidot daudzdisciplināras krūšu speciālistu vienības, kā to paredz ES pamatnostādnes, un aicina Komisiju regulāri veidot progresa ziņojumus; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis līdz 2016. gadam izveidot daudzdisciplināras krūšu speciālistu vienības, kā to paredz ES pamatnostādnes, un aicina Komisiju regulāri veidot progresa ziņojumus;

| 5. | aicina Komisiju nākt klajā ar aktuālu un uzticamu statistiku par krūts vēzi un atbalstīt dalībvalstu vēža reģistru veidošanu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju nākt klajā ar aktuālu un uzticamu statistiku par krūts vēzi un atbalstīt dalībvalstu vēža reģistru veidošanu;

| 6. | aicina Komisiju līdz 2011. gadam izveidot krūšu speciālistu vienību sertifikācijas protokolu atbilstīgi ES pamatnostādnēm un nodrošināt šim mērķim pienācīgu finansējumu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju līdz 2011. gadam izveidot krūšu speciālistu vienību sertifikācijas protokolu atbilstīgi ES pamatnostādnēm un nodrošināt šim mērķim pienācīgu finansējumu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2010. gada 5. maija protokola 1. pielikumā (P7_PV(2010)05-05(ANN1)).

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijs

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/78

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsLīgumu pārskatīšana – Pārejas noteikumi attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu *

P7_TA(2010)0148

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par projektu protokolam, ar ko groza Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām — Eiropas Parlamenta atzinums (ES līguma 48. panta 3. punkts) (17196/2009 – C7-0001/2010 – 2009/0813(NLE))

2011/C 81 E/15

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2009. gada 18. decembra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kuras temats ir protokola Nr. 36. par pārejas noteikumiem grozīšana (17196/2009),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ar to ir apspriedusies (C7-0001/2010),

ņemot vērā Lisabonas līgumam pievienoto Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem,

ņemot vērā ES līguma 14. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (turpmāk “1976. gada akts”),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 11. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu (1),

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra, 2009. gada 18. un 19. jūnija, kā arī 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Reglamenta 11. panta 4. punktu un 74.a pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0115/2010),

| A. | tā kā ES līguma 14. panta 2. punktā, kā tas izteikts saskaņā ar Lisabonas līgumu, ir paredzēts, ka Eiropadome pēc Eiropas Parlamenta iniciatīvas un ar tā piekrišanu vienprātīgi pieņem lēmumu, ar kuru nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES līguma 14. panta 2. punktā, kā tas izteikts saskaņā ar Lisabonas līgumu, ir paredzēts, ka Eiropadome pēc Eiropas Parlamenta iniciatīvas un ar tā piekrišanu vienprātīgi pieņem lēmumu, ar kuru nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu;

| B. | tā kā, ņemot vērā paredzamo Lisabonas līguma stāšanos spēkā un šim līgumam pievienoto Protokolu Nr. 36, Eiropas Parlaments 2007. gada 11. oktobrī ar minēto rezolūciju, kas sagatavota saskaņā ar Lamassoure un Severin ziņojumu, iesniedza Eiropadomes lēmuma projektu, ar kuru nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu; |
| --- | --- |

B.

tā kā, ņemot vērā paredzamo Lisabonas līguma stāšanos spēkā un šim līgumam pievienoto Protokolu Nr. 36, Eiropas Parlaments 2007. gada 11. oktobrī ar minēto rezolūciju, kas sagatavota saskaņā ar Lamassoure un Severin ziņojumu, iesniedza Eiropadomes lēmuma projektu, ar kuru nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu;

| C. | tā kā Lisabonas līguma parakstīšanas brīdī Eiropadome nebija pieņēmusi oficiālu lēmumu par Eiropas Parlamenta sastāvu, bet bija norādījusi, ka pēc kopējā deputātu skaita palielināšanas līdz 751 piekrīt minētajā rezolūcijā iekļautajam priekšlikumam, lai gan sākotnēji paredzētais skaits bija 750; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lisabonas līguma parakstīšanas brīdī Eiropadome nebija pieņēmusi oficiālu lēmumu par Eiropas Parlamenta sastāvu, bet bija norādījusi, ka pēc kopējā deputātu skaita palielināšanas līdz 751 piekrīt minētajā rezolūcijā iekļautajam priekšlikumam, lai gan sākotnēji paredzētais skaits bija 750;

| D. | tā kā saskaņā ar šo Eiropadomē panākto vienošanos kopējais deputātu skaits būs par 15 lielāks nekā Nicas līgumā paredzētais skaits (palielinājums no 736 līdz 751), 18 papildvietas tiks sadalītas 12 dalībvalstu starpā, bet Vācijai, ievērojot ES līgumā noteikto maksimālā skaita ierobežojumu, būs par 3 vietām mazāk; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar šo Eiropadomē panākto vienošanos kopējais deputātu skaits būs par 15 lielāks nekā Nicas līgumā paredzētais skaits (palielinājums no 736 līdz 751), 18 papildvietas tiks sadalītas 12 dalībvalstu starpā, bet Vācijai, ievērojot ES līgumā noteikto maksimālā skaita ierobežojumu, būs par 3 vietām mazāk;

| E. | tā kā Lisabonas līgums nebija stājies spēkā līdz 2009. gada Eiropas vēlēšanām un tās notika saskaņā ar Nicas līguma noteikumiem, un līdz ar to Eiropas Parlamentā pašlaik ir 736 deputāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā Lisabonas līgums nebija stājies spēkā līdz 2009. gada Eiropas vēlēšanām un tās notika saskaņā ar Nicas līguma noteikumiem, un līdz ar to Eiropas Parlamentā pašlaik ir 736 deputāti;

| F. | tā kā Lisabonas līgums visbeidzot stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī un tāpēc 18 papildu deputātiem no attiecīgajām 12 dalībvalstīm ir tiesības, tiklīdz būs iespējams, uzņemties pilnvaras, lai viņus ievēlējušās dalībvalstis būtu pienācīgi pārstāvētas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Lisabonas līgums visbeidzot stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī un tāpēc 18 papildu deputātiem no attiecīgajām 12 dalībvalstīm ir tiesības, tiklīdz būs iespējams, uzņemties pilnvaras, lai viņus ievēlējušās dalībvalstis būtu pienācīgi pārstāvētas;

| G. | tā kā saskaņā ar 1976. gada akta 5. pantu nav iespējams pārtraukt kāda deputāta pilnvaras sasaukuma laikā un tādējādi par trīs deputātiem samazināt pašreizējo Vācijas deputātu skaitu Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar 1976. gada akta 5. pantu nav iespējams pārtraukt kāda deputāta pilnvaras sasaukuma laikā un tādējādi par trīs deputātiem samazināt pašreizējo Vācijas deputātu skaitu Eiropas Parlamentā;

| H. | tā kā lielākā daļa dalībvalstu jau ir izvirzījušas papildu deputātus, ievērojot savas vēlēšanu sistēmas noteikumus un Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnija sanāksmes secinājumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielākā daļa dalībvalstu jau ir izvirzījušas papildu deputātus, ievērojot savas vēlēšanu sistēmas noteikumus un Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnija sanāksmes secinājumus;

| I. | tā kā līdz ar 18 papildu deputātu ierašanos 2009.–2014. gada sasaukuma laikā kopējais Eiropas deputātu skaits būs 754 un, lai pārsniegtu Lisabonas līgumā noteikto deputātu vietu skaitu (751), ir jāgroza primārie tiesību akti; |
| --- | --- |

I.

tā kā līdz ar 18 papildu deputātu ierašanos 2009.–2014. gada sasaukuma laikā kopējais Eiropas deputātu skaits būs 754 un, lai pārsniegtu Lisabonas līgumā noteikto deputātu vietu skaitu (751), ir jāgroza primārie tiesību akti;

| J. | tā kā Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmes secinājumos jau bija plānota pārejas noteikumu pieņemšana, lai dotu iespēju ierasties papildu deputātiem šā sasaukuma laikā, un tā kā Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnija sanāksmes secinājumos bija paredzēta Eiropas Parlamenta deputātu skaita pagaidu palielināšanas kārtība; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmes secinājumos jau bija plānota pārejas noteikumu pieņemšana, lai dotu iespēju ierasties papildu deputātiem šā sasaukuma laikā, un tā kā Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnija sanāksmes secinājumos bija paredzēta Eiropas Parlamenta deputātu skaita pagaidu palielināšanas kārtība;

| K. | tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada 25. novembrī jau grozīja savu Reglamentu, lai papildu deputāti varētu ierasties novērotāju statusā, kamēr nav pieņemti noteikumi, kas ļauj viņiem uzņemties pilnvaras; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada 25. novembrī jau grozīja savu Reglamentu, lai papildu deputāti varētu ierasties novērotāju statusā, kamēr nav pieņemti noteikumi, kas ļauj viņiem uzņemties pilnvaras;

| L. | tā kā viens no visnozīmīgākajiem konstitucionālajiem jauninājumiem, ko ieviesa ar Lisabonas līgumu, paredz noteikt Konventu par Līgumu pārskatīšanas parastās procedūras pamatelementu; |
| --- | --- |

L.

tā kā viens no visnozīmīgākajiem konstitucionālajiem jauninājumiem, ko ieviesa ar Lisabonas līgumu, paredz noteikt Konventu par Līgumu pārskatīšanas parastās procedūras pamatelementu;

| 1. | uzskata, ka Protokola Nr. 36 ierosinātā grozīšana, ko pieprasīja Eiropadome, ir tieši saistīta ar Lisabonas līguma jaunajiem noteikumiem un tādējādi ir pagaidu risinājums, kas ļaus visām tām dalībvalstīm, kam ir piešķirtas papildu deputātu vietas, izvirzīt attiecīgos deputātus; piekrīt, ka 18 Eiropas papildu deputāti ir jāievēlē Parlamentā uz atlikušo 2009.–2014. gada sasaukuma laiku; uzstāj tomēr, ka šiem 18 deputātiem pilnvaru īstenošana Parlamentā jāsāk vienlaikus, lai neizjauktu valstu pārstāvības līdzsvaru asamblejā; neatlaidīgi aicina dalībvalstis pabeigt ievēlēšanas procedūras pragmatiski un pēc iespējas īsākā laikā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Protokola Nr. 36 ierosinātā grozīšana, ko pieprasīja Eiropadome, ir tieši saistīta ar Lisabonas līguma jaunajiem noteikumiem un tādējādi ir pagaidu risinājums, kas ļaus visām tām dalībvalstīm, kam ir piešķirtas papildu deputātu vietas, izvirzīt attiecīgos deputātus; piekrīt, ka 18 Eiropas papildu deputāti ir jāievēlē Parlamentā uz atlikušo 2009.–2014. gada sasaukuma laiku; uzstāj tomēr, ka šiem 18 deputātiem pilnvaru īstenošana Parlamentā jāsāk vienlaikus, lai neizjauktu valstu pārstāvības līdzsvaru asamblejā; neatlaidīgi aicina dalībvalstis pabeigt ievēlēšanas procedūras pragmatiski un pēc iespējas īsākā laikā;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka Padome nav laikus pieņēmusi noteikumus, kas būtu ļāvuši papildu deputātiem uzņemties pilnvaras tūlīt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, un par to, ka viens no pieprasītajos grozījumos ietvertajiem risinājumiem ir pretrunā 1976. gada aktam, kurā ir noteikts, ka deputāti ir jāievēlē tiešās vēlēšanās un ka viņus nevar izraudzīties pastarpināti, rīkojot vēlēšanas valsts parlamentā; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka Padome nav laikus pieņēmusi noteikumus, kas būtu ļāvuši papildu deputātiem uzņemties pilnvaras tūlīt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, un par to, ka viens no pieprasītajos grozījumos ietvertajiem risinājumiem ir pretrunā 1976. gada aktam, kurā ir noteikts, ka deputāti ir jāievēlē tiešās vēlēšanās un ka viņus nevar izraudzīties pastarpināti, rīkojot vēlēšanas valsts parlamentā;

| 3. | tomēr piekrīt Starpvaldību konferences sasaukšanai, ar noteikumu, ka tajā jāizskata tikai konkrētais jautājums, t. i., jāpieņem pārejas noteikumi par Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām un ka šie pārejas noteikumi nevar kļūt par precedentu nākotnē, jo tiem ir ārkārtas raksturs, kas saistīts ar Lisabonas līguma īpašajiem ratifikācijas apstākļiem; |
| --- | --- |

3.

tomēr piekrīt Starpvaldību konferences sasaukšanai, ar noteikumu, ka tajā jāizskata tikai konkrētais jautājums, t. i., jāpieņem pārejas noteikumi par Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām un ka šie pārejas noteikumi nevar kļūt par precedentu nākotnē, jo tiem ir ārkārtas raksturs, kas saistīts ar Lisabonas līguma īpašajiem ratifikācijas apstākļiem;

| 4. | atgādina, ka laikposmā starp Protokola Nr. 36 grozījumu pieņemšanu un to stāšanos spēkā papildu deputāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 11. panta 4. punktu Parlamenta darbā varēs piedalīties novērotāju statusā; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka laikposmā starp Protokola Nr. 36 grozījumu pieņemšanu un to stāšanos spēkā papildu deputāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 11. panta 4. punktu Parlamenta darbā varēs piedalīties novērotāju statusā;

| 5. | turklāt atgādina, ka lēmums, ar kuru nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu, būs Padomei jebkurā gadījumā jāpieņem laikus pirms šā sasaukuma beigām un ka Eiropas Parlaments šajā nolūkā uzņemsies iniciatīvu saskaņā ar ES līguma 14. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

5.

turklāt atgādina, ka lēmums, ar kuru nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu, būs Padomei jebkurā gadījumā jāpieņem laikus pirms šā sasaukuma beigām un ka Eiropas Parlaments šajā nolūkā uzņemsies iniciatīvu saskaņā ar ES līguma 14. panta 2. punktu;

| 6. | paziņo Eiropadomei par savu nodomu drīzumā sagatavot priekšlikumus noteikumiem, kas vajadzīgi, lai Eiropas Parlamenta deputātus ievēlētu tiešās vispārējās vēlēšanās atbilstoši vienotai procedūrai visās dalībvalstīs un saskaņā ar principiem, kas kopīgi visām dalībvalstīm, un par to, ka Parlaments šādu vēlēšanu reformu sāks saskaņā ar 48. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienību un 223. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību; turklāt prasa Eiropas Parlamenta reformas jautājumiem paredzēta konventa sasaukšanu, lai sagatavotu Līgumu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

6.

paziņo Eiropadomei par savu nodomu drīzumā sagatavot priekšlikumus noteikumiem, kas vajadzīgi, lai Eiropas Parlamenta deputātus ievēlētu tiešās vispārējās vēlēšanās atbilstoši vienotai procedūrai visās dalībvalstīs un saskaņā ar principiem, kas kopīgi visām dalībvalstīm, un par to, ka Parlaments šādu vēlēšanu reformu sāks saskaņā ar 48. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienību un 223. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību; turklāt prasa Eiropas Parlamenta reformas jautājumiem paredzēta konventa sasaukšanu, lai sagatavotu Līgumu pārskatīšanu;

| 7. | aicina valstu parlamentus veikt pasākumus, lai ievērotu jau ilgstoši spēkā esošos Eiropas Savienības primāros tiesību aktus, kas paredz Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās brīvā un aizklātā balsojumā; |
| --- | --- |

7.

aicina valstu parlamentus veikt pasākumus, lai ievērotu jau ilgstoši spēkā esošos Eiropas Savienības primāros tiesību aktus, kas paredz Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās brīvā un aizklātā balsojumā;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 227 E, 4.9.2008., 132. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/80

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsKirgizstāna

P7_TA(2010)0149

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par stāvokli Kirgizstānā

2011/C 81 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kirgizstānu un Centrālāziju un jo īpaši 2005. gada 12. maija rezolūciju,

ņemot vērā 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ES stratēģiju Centrālāzijai;

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Catherine Ashton2010. gada 7. un 8. aprīļa paziņojumu par stāvokli Kirgizstānā,

ņemot vērā Ārlietu padomes 2010. gada 26. aprīļa secinājumus,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada 22. aprīļa paziņojumu EDSO Pastāvīgajā padomē par stāvokli Kirgizstānā,

ņemot vērā Eiropadomes 2007. gada 21. un 22. jūnijā pieņemto ES stratēģiju jaunai partnerībai ar Centrālāziju,

ņemot vērā ES un Kirgizstānas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1999. gadā,

ņemot vērā Eiropas Kopienas Reģionālās stratēģijas dokumentu par palīdzību Centrālāzijai laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā gan Centrālāzijas tautas, gan Eiropas Savienība ir ieinteresētas, lai visā reģionā notiktu virzība uz stabilitāti un uzlabotos demokrātija, dzīves līmenis un cilvēka drošība, kā arī tiktu panākta ilgtspējīga izaugsme; |
| --- | --- |

A.

tā kā gan Centrālāzijas tautas, gan Eiropas Savienība ir ieinteresētas, lai visā reģionā notiktu virzība uz stabilitāti un uzlabotos demokrātija, dzīves līmenis un cilvēka drošība, kā arī tiktu panākta ilgtspējīga izaugsme;

| B. | tā kā Kirgizstāna ir EDSO locekle un līdz ar to tai ir jāievēro pamatbrīvības, cilvēktiesības, tiesiskums un jāīsteno EDSO demokrātiskie standarti; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kirgizstāna ir EDSO locekle un līdz ar to tai ir jāievēro pamatbrīvības, cilvēktiesības, tiesiskums un jāīsteno EDSO demokrātiskie standarti;

| C. | tā kā Kurmanbeks Bakijevs, kura pirmais pilnvaru termiņš sākās 2005. gada jūlijā pēc tā dēvētās Tulpju revolūcijas, tika iepriekšējā gadā atkārtoti ievēlēts uz vēl vienu prezidenta pilnvaru laiku vēlēšanās, kuras neatkarīgi novērotāji raksturoja kā vērienīgu krāpšanu; tā kā pēc sākotnēji demokrātiskiem pasākumiem K. Bakijeva valdīšana kļuva autoritāra; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kurmanbeks Bakijevs, kura pirmais pilnvaru termiņš sākās 2005. gada jūlijā pēc tā dēvētās Tulpju revolūcijas, tika iepriekšējā gadā atkārtoti ievēlēts uz vēl vienu prezidenta pilnvaru laiku vēlēšanās, kuras neatkarīgi novērotāji raksturoja kā vērienīgu krāpšanu; tā kā pēc sākotnēji demokrātiskiem pasākumiem K. Bakijeva valdīšana kļuva autoritāra;

| D. | tā kā 2010. gada 7. aprīlī iejaucās Kirgizstānas armija, lietojot šaujamieročus, asaru gāzi un policijas granātas pret protestētājiem, kuri sapulcējās pie prezidenta mītnes Biškekā un pēc tam sturmēja valdības ēkas, lai paustu neapmierinātību par elektroenerģijas un apkures cenu straujo kāpumu, un šīs sadursmes rezultātā vairāk nekā 80 cilvēku gāja bojā un vairāk nekā 500 tika ievainoti; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada 7. aprīlī iejaucās Kirgizstānas armija, lietojot šaujamieročus, asaru gāzi un policijas granātas pret protestētājiem, kuri sapulcējās pie prezidenta mītnes Biškekā un pēc tam sturmēja valdības ēkas, lai paustu neapmierinātību par elektroenerģijas un apkures cenu straujo kāpumu, un šīs sadursmes rezultātā vairāk nekā 80 cilvēku gāja bojā un vairāk nekā 500 tika ievainoti;

| E. | tā kā prezidents K. Bakijevs bija spiests bēgt no galvaspilsētas un viņa vietā stājās pagaidu valdība opozīcijas līderes Rozas Otunbajevas vadībā, kura izdeva dekrētu par varas pārņemšanu un orderi par atbilstību Kirgizstānas konstitūcijai, kā arī atlaida parlamentu; tā kā, mēģinot noregulēt situāciju saistībā ar atkāpšanos no varas, K. Bakijevs nedēļu pēc sacelšanās pameta valsti un devās uz Kazahstānu saskaņā ar Krievijas, ASV un Kazahstānas atbalstītu vienošanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā prezidents K. Bakijevs bija spiests bēgt no galvaspilsētas un viņa vietā stājās pagaidu valdība opozīcijas līderes Rozas Otunbajevas vadībā, kura izdeva dekrētu par varas pārņemšanu un orderi par atbilstību Kirgizstānas konstitūcijai, kā arī atlaida parlamentu; tā kā, mēģinot noregulēt situāciju saistībā ar atkāpšanos no varas, K. Bakijevs nedēļu pēc sacelšanās pameta valsti un devās uz Kazahstānu saskaņā ar Krievijas, ASV un Kazahstānas atbalstītu vienošanos;

| F. | tā kā Kirgizstāna ir īpašs ASV un Krievijas interešu objekts, jo tā atrodas stratēģiski tuvu Afganistānai un Ferganas ielejai, kas ir Centrālāzijas ģeogrāfiskais, politiskais un ekonomiskais centrs; tā kā ASV militāro spēku izmantotais Manas tranzīta centrs ir nozīmīgs ziemeļu izplatīšanas tīkls, lai apgādātu NATO spēkus Afganistānā, un Kirgizstānā atrodas arī svarīga Krievijas militārā bāze; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kirgizstāna ir īpašs ASV un Krievijas interešu objekts, jo tā atrodas stratēģiski tuvu Afganistānai un Ferganas ielejai, kas ir Centrālāzijas ģeogrāfiskais, politiskais un ekonomiskais centrs; tā kā ASV militāro spēku izmantotais Manas tranzīta centrs ir nozīmīgs ziemeļu izplatīšanas tīkls, lai apgādātu NATO spēkus Afganistānā, un Kirgizstānā atrodas arī svarīga Krievijas militārā bāze;

| G. | tā kā ES un Centrālāzijas attiecībām ir izšķiroša nozīme, ņemot vērā kopīgos uzdevumus tādās jomās kā enerģētika, cīņa pret klimata pārmaiņām, narkotiku tirdzniecības kontrole un cīņa pret terorismu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES un Centrālāzijas attiecībām ir izšķiroša nozīme, ņemot vērā kopīgos uzdevumus tādās jomās kā enerģētika, cīņa pret klimata pārmaiņām, narkotiku tirdzniecības kontrole un cīņa pret terorismu;

| H. | tā kā reģiona ģeopolitiskajai konkurencei raksturīgs destruktīvs potenciāls, taču intereses lielā mērā sakrīt attiecībā uz Afganistānu un radikālā islāma izplatīšanos, un līdz ar to šāda konkurence var tikt samazināta un panākta vienošanās par uzlabotas pārvaldes nepieciešamību; |
| --- | --- |

H.

tā kā reģiona ģeopolitiskajai konkurencei raksturīgs destruktīvs potenciāls, taču intereses lielā mērā sakrīt attiecībā uz Afganistānu un radikālā islāma izplatīšanos, un līdz ar to šāda konkurence var tikt samazināta un panākta vienošanās par uzlabotas pārvaldes nepieciešamību;

| I. | tā kā ES pastāvīgi jāpilda apņemšanās visos nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma aspektus un veicināt demokrātiskas reformas, īstenojot atbilstīgu politiku, kas sekmē uzticību ES kā reģionālai dalībniecei; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES pastāvīgi jāpilda apņemšanās visos nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma aspektus un veicināt demokrātiskas reformas, īstenojot atbilstīgu politiku, kas sekmē uzticību ES kā reģionālai dalībniecei;

| J. | tā kā ES klātbūtne Kirgizstānā — galvenokārt kā palīdzības sniedzējai — ir nozīmīga un nostāda ES labā pozīcijā, lai panāktu lielāku ietekmi valsts atbalstīšanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES klātbūtne Kirgizstānā — galvenokārt kā palīdzības sniedzējai — ir nozīmīga un nostāda ES labā pozīcijā, lai panāktu lielāku ietekmi valsts atbalstīšanā;

| K. | tā kā Komisija un Padome pašlaik pārskata Centrālāzijas stratēģiju, gatavojot ziņojumu, ko iesniegs Eiropadomes jūnija sanāksmē, |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija un Padome pašlaik pārskata Centrālāzijas stratēģiju, gatavojot ziņojumu, ko iesniegs Eiropadomes jūnija sanāksmē,

| 1. | ir dziļi nobažījies par stāvokli Kirgizstānā un izsaka līdzjūtību ģimenēm, kuru piederīgie gāja bojā traģiskajos notikumos; |
| --- | --- |

1.

ir dziļi nobažījies par stāvokli Kirgizstānā un izsaka līdzjūtību ģimenēm, kuru piederīgie gāja bojā traģiskajos notikumos;

| 2. | aicina visas puses pārtraukt vardarbību, demonstrēt lojalitāti un darīt visu iespējamo, lai sāktu īstenu dialogu, kura mērķis ir stabilitātes panākšana un tādu apstākļu radīšana, kas ļautu miermīlīgi atgriezties pie demokrātiski konstitucionālas kārtības; |
| --- | --- |

2.

aicina visas puses pārtraukt vardarbību, demonstrēt lojalitāti un darīt visu iespējamo, lai sāktu īstenu dialogu, kura mērķis ir stabilitātes panākšana un tādu apstākļu radīšana, kas ļautu miermīlīgi atgriezties pie demokrātiski konstitucionālas kārtības;

| 3. | uzsver, ka institucionālā ziņā izšķiroša nozīme ir saskaņotai un noturīgai konstitucionālai sistēmai, lai novērstu turpmākus sociālos nemierus un Kirgizstānas iedzīvotājiem nodrošinātu mierīgu nākotni; šajā ziņā atzinīgi vērtē pagaidu valdības sadarbību ar Venēcijas komisiju; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka institucionālā ziņā izšķiroša nozīme ir saskaņotai un noturīgai konstitucionālai sistēmai, lai novērstu turpmākus sociālos nemierus un Kirgizstānas iedzīvotājiem nodrošinātu mierīgu nākotni; šajā ziņā atzinīgi vērtē pagaidu valdības sadarbību ar Venēcijas komisiju;

| 4. | atzīmē pagaidu valdības iesāktos pasākumus nolūkā atjaunot demokrātiju un jo īpaši plānus izstrādāt jaunu konstitūciju, lai aizstātu K. Bakijeva pārstrādāto redakciju, ar ko milzīgu varu koncentrēja prezidenta rokās; |
| --- | --- |

4.

atzīmē pagaidu valdības iesāktos pasākumus nolūkā atjaunot demokrātiju un jo īpaši plānus izstrādāt jaunu konstitūciju, lai aizstātu K. Bakijeva pārstrādāto redakciju, ar ko milzīgu varu koncentrēja prezidenta rokās;

| 5. | šajā ziņā atzinīgi vērtē pagaidu valdības paziņojumu, ka tā 2010. gada 27. jūnijā rīkos referendumu par jauno konstitūciju un jaunas vispārējās vēlēšanas 2010. gada 10. oktobrī, lai stiprinātu demokrātiju un politisko atbildību; aicina pagaidu valdību ievērot Kirgizstānas starptautiskās saistības un nodrošināt brīvu un taisnīgu vēlēšanu norisi; |
| --- | --- |

5.

šajā ziņā atzinīgi vērtē pagaidu valdības paziņojumu, ka tā 2010. gada 27. jūnijā rīkos referendumu par jauno konstitūciju un jaunas vispārējās vēlēšanas 2010. gada 10. oktobrī, lai stiprinātu demokrātiju un politisko atbildību; aicina pagaidu valdību ievērot Kirgizstānas starptautiskās saistības un nodrošināt brīvu un taisnīgu vēlēšanu norisi;

| 6. | uzsver, cik svarīga ir aktīva pagaidu valdības iesaistīšanās, lai apzinātu un izanalizētu iespējas panākt pareizu pārvaldību, tiesu iestāžu neatkarību, kā arī sasniegt citus ES politikas mērķus, kas iekļauti Centrālāzijas stratēģijā, un lai arī sekmētu starptautisko finanšu institūciju iesaistīšanos un darbību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, cik svarīga ir aktīva pagaidu valdības iesaistīšanās, lai apzinātu un izanalizētu iespējas panākt pareizu pārvaldību, tiesu iestāžu neatkarību, kā arī sasniegt citus ES politikas mērķus, kas iekļauti Centrālāzijas stratēģijā, un lai arī sekmētu starptautisko finanšu institūciju iesaistīšanos un darbību;

| 7. | aicina ANO vadībā veikt notikumu starptautisku izmeklēšanu, lai noteiktu atbildības robežas, apzinātu trūkumus un sniegtu palīdzību Kirgizstānas tiesu iestādēm, un šajā ziņā mudina pagaidu valdību lūgt palīdzību ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, lai nodrošinātu, ka 2010. gada 6. un 7. aprīļa notikumu izmeklēšanas ir rūpīgas, neitrālas un ticamas; |
| --- | --- |

7.

aicina ANO vadībā veikt notikumu starptautisku izmeklēšanu, lai noteiktu atbildības robežas, apzinātu trūkumus un sniegtu palīdzību Kirgizstānas tiesu iestādēm, un šajā ziņā mudina pagaidu valdību lūgt palīdzību ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, lai nodrošinātu, ka 2010. gada 6. un 7. aprīļa notikumu izmeklēšanas ir rūpīgas, neitrālas un ticamas;

| 8. | norāda, ka 2005. gada Tulpju revolūcija Kirgizstānas sabiedrībai viesa lielas cerības par demokrātiskām reformām, kas nav realizējušās; aicina Padomi un Komisiju demonstrēt saskaņu un noteiktību un izmantot šo izdevību, lai rastu veidus, kā palīdzēt Kirgizstānas pagaidu valdībai un atbalstīt varas iestādes to centienos īstenot demokrātiskas reformas un uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti, sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām un Kirgizstānas pilsonisko sabiedrību sekmējot valsts izaugsmi un lielākas pilnvaras piešķirot pavalstniekiem; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka 2005. gada Tulpju revolūcija Kirgizstānas sabiedrībai viesa lielas cerības par demokrātiskām reformām, kas nav realizējušās; aicina Padomi un Komisiju demonstrēt saskaņu un noteiktību un izmantot šo izdevību, lai rastu veidus, kā palīdzēt Kirgizstānas pagaidu valdībai un atbalstīt varas iestādes to centienos īstenot demokrātiskas reformas un uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti, sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām un Kirgizstānas pilsonisko sabiedrību sekmējot valsts izaugsmi un lielākas pilnvaras piešķirot pavalstniekiem;

| 9. | norāda, ka milzīgā Kirgizstānas resursu nepietiekamība un neaizsargātība padara to ārkārtīgi atkarīgu no ārējā atbalsta; norāda arī, ka kaimiņvalstīs pastāv augsts demokrātijas, pareizi funkcionējošas pārvaldes un noturīgas sociālās attīstības modeļu deficīts; šajā ziņā uzsver, ka starptautiskajai palīdzībai būs izšķiroša nozīme; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka milzīgā Kirgizstānas resursu nepietiekamība un neaizsargātība padara to ārkārtīgi atkarīgu no ārējā atbalsta; norāda arī, ka kaimiņvalstīs pastāv augsts demokrātijas, pareizi funkcionējošas pārvaldes un noturīgas sociālās attīstības modeļu deficīts; šajā ziņā uzsver, ka starptautiskajai palīdzībai būs izšķiroša nozīme;

| 10. | vērš uzmanību uz to, ka stāvoklis Kirgizstānā gan ietekmē reģionālos un starptautiskos notikumus, gan arī ietekmējas no tiem; ir pārliecināts, ka Krievijas, ASV un citu valstu intereses lielā mērā sakrīt, jo īpaši attiecībā uz Afganistānu un radikālā islāma pieaugumu reģionā, tostarp Kirgizstānā; uzskata, ka šāda situācija palīdzēs ierobežot ģeopolitisko konkurenci un meklēt sinerģisku risinājumu; uzskata, ka veiksmīgs iznākums labvēlīgi ietekmētu starptautiskās attiecības un starptautisko drošību; |
| --- | --- |

10.

vērš uzmanību uz to, ka stāvoklis Kirgizstānā gan ietekmē reģionālos un starptautiskos notikumus, gan arī ietekmējas no tiem; ir pārliecināts, ka Krievijas, ASV un citu valstu intereses lielā mērā sakrīt, jo īpaši attiecībā uz Afganistānu un radikālā islāma pieaugumu reģionā, tostarp Kirgizstānā; uzskata, ka šāda situācija palīdzēs ierobežot ģeopolitisko konkurenci un meklēt sinerģisku risinājumu; uzskata, ka veiksmīgs iznākums labvēlīgi ietekmētu starptautiskās attiecības un starptautisko drošību;

| 11. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves īpašo sūtni Centrālāzijā cieši uzraudzīt situāciju, sniegt atbalstu un sekmēt dialoga atsākšanu starp visām Kirgizstānas sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves īpašo sūtni Centrālāzijā cieši uzraudzīt situāciju, sniegt atbalstu un sekmēt dialoga atsākšanu starp visām Kirgizstānas sabiedrības grupām;

| 12. | aicina Komisiju un Padomi nekavējoties izanalizēt, vai ir radīti vajadzīgie apstākļi un vai tādus var radīt, lai sāktu īstenot jaunu, starptautiski koordinētu, vērienīgu atbalsta programmu Kirgizstānai, ņemot vērā arī to, vai Kirgizstānas pagaidu valdības pašreizējā apņemšanās sekmēt demokrātiju un pārredzamu pārvaldi ir noturīga; uzskata — ja tiek konstatēts, ka apstākļi ir pietiekami labvēlīgi, ES ir jāuzņemas vadība, lai sarīkotu starptautisko līdzekļu devēju konferenci Kirgizstānas atbalstam; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un Padomi nekavējoties izanalizēt, vai ir radīti vajadzīgie apstākļi un vai tādus var radīt, lai sāktu īstenot jaunu, starptautiski koordinētu, vērienīgu atbalsta programmu Kirgizstānai, ņemot vērā arī to, vai Kirgizstānas pagaidu valdības pašreizējā apņemšanās sekmēt demokrātiju un pārredzamu pārvaldi ir noturīga; uzskata — ja tiek konstatēts, ka apstākļi ir pietiekami labvēlīgi, ES ir jāuzņemas vadība, lai sarīkotu starptautisko līdzekļu devēju konferenci Kirgizstānas atbalstam;

| 13. | aicina paplašināt Stabilitātes instrumenta līdzekļu izmantošanu; uzsver, ka ir jāpalīdz Kirgizstānai pārvarēt sociālās un ekonomiskās problēmas; prasa Komisijai izstrādāt priekšlikumus par Attīstības un sadarbības instrumenta līdzekļu pārdali, lai pārliecinātos, ka atbilstīgā apmērā būs gan īstermiņa, gan vidēja termiņa ES palīdzība, reaģējot uz jauno situāciju Kirgizstānā; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai atrisinātu problēmas izglītības, veselības aprūpes un ūdensapgādes jomā; |
| --- | --- |

13.

aicina paplašināt Stabilitātes instrumenta līdzekļu izmantošanu; uzsver, ka ir jāpalīdz Kirgizstānai pārvarēt sociālās un ekonomiskās problēmas; prasa Komisijai izstrādāt priekšlikumus par Attīstības un sadarbības instrumenta līdzekļu pārdali, lai pārliecinātos, ka atbilstīgā apmērā būs gan īstermiņa, gan vidēja termiņa ES palīdzība, reaģējot uz jauno situāciju Kirgizstānā; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai atrisinātu problēmas izglītības, veselības aprūpes un ūdensapgādes jomā;

| 14. | uzsver, ka Eiropas Savienības atbalsts ir jāsaskaņo ar centieniem apkarot korupciju un paplašināt izglītības iespējas, kā arī ar politiku dzīves apstākļu uzlabošanai, lai radītu tādus nosacījumus, kas neļauj veidoties ekstrēmismam; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Eiropas Savienības atbalsts ir jāsaskaņo ar centieniem apkarot korupciju un paplašināt izglītības iespējas, kā arī ar politiku dzīves apstākļu uzlabošanai, lai radītu tādus nosacījumus, kas neļauj veidoties ekstrēmismam;

| 15. | ņemot vērā pašreizējo situāciju, aicina Komisiju pārliecināties, vai ir nepieciešams nosūtīt neatliekamu humāno palīdzību; |
| --- | --- |

15.

ņemot vērā pašreizējo situāciju, aicina Komisiju pārliecināties, vai ir nepieciešams nosūtīt neatliekamu humāno palīdzību;

| 16. | sagaida, ka tiks iesniegts pārskats par panākto attīstību ES izstrādātās reģiona atbalsta stratēģijas īstenošanā, un aicina īstenot centienus, lai šī stratēģija kļūtu uzticamāka, precīzāka un saskaņotāka; |
| --- | --- |

16.

sagaida, ka tiks iesniegts pārskats par panākto attīstību ES izstrādātās reģiona atbalsta stratēģijas īstenošanā, un aicina īstenot centienus, lai šī stratēģija kļūtu uzticamāka, precīzāka un saskaņotāka;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Kirgizstānas pagaidu valdībai, ANO ģenerālsekretāram, EDSO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Kirgizstānas pagaidu valdībai, ANO ģenerālsekretāram, EDSO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes ģenerālsekretāram.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/84

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsElektriskie automobiļi

P7_TA(2010)0150

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par elektriskajiem transportlīdzekļiem

2011/C 81 E/17

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā ES ekonomikas atveseļošanas plānu un jo īpaši 2008. gada novembra iniciatīvu par videi draudzīgiem automobiļiem,

ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009 /28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu, kurā noteikts no atjaunojamiem energoresursiem saražotas enerģijas obligāts 10 % īpatsvars transporta nozarē,

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem,

ņemot vērā 2009. gada 30. septembra Rīcības plānu par mobilitāti pilsētās,

ņemot vērā Padomes neoficiālo sanāksmi, kas notika 2010. gada 9. februārī Sansevastjanā,

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”,

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa paziņojumu par Eiropas stratēģiju attiecībā uz “tīriem” un energoefektīviem transportlīdzekļiem,

ņemot vērā 2010. gada 16. februāra jautājumus Padomei un Komisijai par elektriskajiem transportlīdzekļiem (O-0019/2010 – B7-0016/2010, O-0020/2010 – B7-0015/2010),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā klimata pārmaiņu, CO2 emisijas un citu piesārņotāju radīto problēmu un degvielas cenu nepastāvības dēļ tehnikas attīstības procesā ir izstrādāti akumulatori un enerģijas uzkrāšanas sistēmas un ir labāka izpratne par attiecīgajām tirgus nišām, un tā visa rezultātā ir izveidojusies labvēlīga vide elektrisko transportlīdzekļu pilnveidošanai visā pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņu, CO2 emisijas un citu piesārņotāju radīto problēmu un degvielas cenu nepastāvības dēļ tehnikas attīstības procesā ir izstrādāti akumulatori un enerģijas uzkrāšanas sistēmas un ir labāka izpratne par attiecīgajām tirgus nišām, un tā visa rezultātā ir izveidojusies labvēlīga vide elektrisko transportlīdzekļu pilnveidošanai visā pasaulē;

| B. | tā kā elektriskais transportlīdzeklis ir nozīmīgs jauninājums ar lielu tirgus potenciālu, jo īpaši ilgtermiņā, un tā kā nākamos šī tirgus līderus noteiks spēja ātri ienākt šajā tirgū ar augstas kvalitātes ražojumiem un vispārinātu standartizācijas pakāpi; |
| --- | --- |

B.

tā kā elektriskais transportlīdzeklis ir nozīmīgs jauninājums ar lielu tirgus potenciālu, jo īpaši ilgtermiņā, un tā kā nākamos šī tirgus līderus noteiks spēja ātri ienākt šajā tirgū ar augstas kvalitātes ražojumiem un vispārinātu standartizācijas pakāpi;

| C. | tā kā elektriskie transportlīdzekļi palīdz īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes, proti, veidot ekonomiku, kuras pamatā ir zināšanas un jauninājumi, un veicināt resursu izmantošanas ziņā efektīvāku, videi draudzīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā elektriskie transportlīdzekļi palīdz īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes, proti, veidot ekonomiku, kuras pamatā ir zināšanas un jauninājumi, un veicināt resursu izmantošanas ziņā efektīvāku, videi draudzīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku;

| D. | tā kā neoficiālajā Padomes sanāksmē 2010. gada 9. februārī Sansevastjanā par konkurenci atbildīgie ES ministri bija vienisprātis ar Komisiju, ka ES ir jāīsteno kopēja stratēģija attiecībā uz elektriskajiem automobiļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā neoficiālajā Padomes sanāksmē 2010. gada 9. februārī Sansevastjanā par konkurenci atbildīgie ES ministri bija vienisprātis ar Komisiju, ka ES ir jāīsteno kopēja stratēģija attiecībā uz elektriskajiem automobiļiem;

| E. | tā kā ir vairāki politiski iemesli dzinēju (elektrisku vai hibrīddzinēju) velkmes sistēmu jauninājumiem, un tie ir:






  i) | CO2 un piesārņotāju emisiju samazināšana, |
| --- | --- | --- |

E.

tā kā ir vairāki politiski iemesli dzinēju (elektrisku vai hibrīddzinēju) velkmes sistēmu jauninājumiem, un tie ir:

i)

CO2 un piesārņotāju emisiju samazināšana,

| ii) | trokšņa piesārņojuma samazināšana, |
| --- | --- |

ii)

trokšņa piesārņojuma samazināšana,

| iii) | energoefektivitātes uzlabošana un iespēja uzņemt atjaunojamos energoresursus, |
| --- | --- |

iii)

energoefektivitātes uzlabošana un iespēja uzņemt atjaunojamos energoresursus,

| iv) | fosilo energoresursu deficīts un svārstīgas šo resursu ekonomiskās izmaksas, |
| --- | --- |

iv)

fosilo energoresursu deficīts un svārstīgas šo resursu ekonomiskās izmaksas,

| v) | jauninājumu veicināšana, pamatojoties uz līderpozīcijām tehnoloģiju jomā, kuri ļautu Eiropas rūpniecībai atgūties no pašreizējā ekonomikas stāvokļa un nodrošinātu tai vispārēju saimniecisko konkurētspēju nākotnē; |
| --- | --- |

v)

jauninājumu veicināšana, pamatojoties uz līderpozīcijām tehnoloģiju jomā, kuri ļautu Eiropas rūpniecībai atgūties no pašreizējā ekonomikas stāvokļa un nodrošinātu tai vispārēju saimniecisko konkurētspēju nākotnē;

| F. | tā kā, ņemot vērā ES enerģijas avotu vidējo sastāvu, kas pašlaik tiek izmantots elektroenerģijas iegūšanai Eiropā, elektriskie transportlīdzekļi un hibrīdautomobiļi, ko var pieslēgt tīklam, ir viena no galvenajām izvēles iespējām plašākā CO2 emisiju ierobežošanas stratēģijā un tā kā pārejai uz energoefektīvu un ilgtspējīgu transporta sistēmu ir jābūt ES prioritātei, ja vēlamies sasniegt mērķi — līdz 2050. gadam izveidot minimālas oglekļa emisijas transporta sistēmu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā ES enerģijas avotu vidējo sastāvu, kas pašlaik tiek izmantots elektroenerģijas iegūšanai Eiropā, elektriskie transportlīdzekļi un hibrīdautomobiļi, ko var pieslēgt tīklam, ir viena no galvenajām izvēles iespējām plašākā CO2 emisiju ierobežošanas stratēģijā un tā kā pārejai uz energoefektīvu un ilgtspējīgu transporta sistēmu ir jābūt ES prioritātei, ja vēlamies sasniegt mērķi — līdz 2050. gadam izveidot minimālas oglekļa emisijas transporta sistēmu;

| G. | tā kā ir vairāki problemātiski jautājumi, kas jārisina, lai atbalstītu elektrisko transportlīdzekļu sekmīgu laišanu tirgū, proti:






  i) | elektrisko transportlīdzekļu augstās izmaksas, galvenokārt akumulatoru izmaksu dēļ, |
| --- | --- | --- |

G.

tā kā ir vairāki problemātiski jautājumi, kas jārisina, lai atbalstītu elektrisko transportlīdzekļu sekmīgu laišanu tirgū, proti:

i)

elektrisko transportlīdzekļu augstās izmaksas, galvenokārt akumulatoru izmaksu dēļ,

| ii) | nepieciešamība turpināt pētniecību un izstrādi, lai uzlabotu elektrisko transportlīdzekļu tehniskās īpašības un samazinātu šo transportlīdzekļu izmaksas, |
| --- | --- |

ii)

nepieciešamība turpināt pētniecību un izstrādi, lai uzlabotu elektrisko transportlīdzekļu tehniskās īpašības un samazinātu šo transportlīdzekļu izmaksas,

| iii) | pircējam pieņemama cena, sortiments un uzpildes laiks, |
| --- | --- |

iii)

pircējam pieņemama cena, sortiments un uzpildes laiks,

| iv) | piemērota uzpildes infrastruktūra, |
| --- | --- |

iv)

piemērota uzpildes infrastruktūra,

| v) | Eiropas līmeņa un vispārēja standartizācija, piemēram, transportlīdzekļu pieslēgumam uzpildes infrastruktūrai, |
| --- | --- |

v)

Eiropas līmeņa un vispārēja standartizācija, piemēram, transportlīdzekļu pieslēgumam uzpildes infrastruktūrai,

| vi) | elektrisko transportlīdzekļu radītās emisijas visā ciklā no degvielas ieguves līdz transportlīdzekļa kustības uzsākšanai; |
| --- | --- |

vi)

elektrisko transportlīdzekļu radītās emisijas visā ciklā no degvielas ieguves līdz transportlīdzekļa kustības uzsākšanai;

| H. | tā kā ir gūts apstiprinājums uzglabāšanas jaudas potenciālam, ko sniedz elektriskie automobiļi, un tas ļautu labāk izmantot atjaunojamos enerģijas avotus, ņemot vērā “viedo” tīklu sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir gūts apstiprinājums uzglabāšanas jaudas potenciālam, ko sniedz elektriskie automobiļi, un tas ļautu labāk izmantot atjaunojamos enerģijas avotus, ņemot vērā “viedo” tīklu sniegtās priekšrocības;

| I. | tā kā paziņojumā par “tīriem” automobiļiem cita starpā ir minēts, ka nozarei ir vajadzīgas jaunas prasmes, lai īstenotu pāreju no konvencionālajiem uz elektriskajiem transportlīdzekļiem, tā kā paziņojumā nav analizēts, kā šī pāreja ietekmēs nodarbinātību, un tā kā būs vajadzīga saskaņota pieeja, lai risinātu problemātiskos jautājumus, ar kuriem saskaras automobiļu ražošanas nozarē strādājošie; |
| --- | --- |

I.

tā kā paziņojumā par “tīriem” automobiļiem cita starpā ir minēts, ka nozarei ir vajadzīgas jaunas prasmes, lai īstenotu pāreju no konvencionālajiem uz elektriskajiem transportlīdzekļiem, tā kā paziņojumā nav analizēts, kā šī pāreja ietekmēs nodarbinātību, un tā kā būs vajadzīga saskaņota pieeja, lai risinātu problemātiskos jautājumus, ar kuriem saskaras automobiļu ražošanas nozarē strādājošie;

| J. | tā kā vairākas valstis un reģioni jau ir sākuši ieviest elektriskajiem transportlīdzekļiem vajadzīgās uzpildes infrastruktūras; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairākas valstis un reģioni jau ir sākuši ieviest elektriskajiem transportlīdzekļiem vajadzīgās uzpildes infrastruktūras;

| K. | tā kā ES dalībvalstis ir sākušas ieviest elektrisko transportlīdzekļu valsts atbalsta programmas, lai tos laistu Kopienas tirgū; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES dalībvalstis ir sākušas ieviest elektrisko transportlīdzekļu valsts atbalsta programmas, lai tos laistu Kopienas tirgū;

| L. | tā kā valstīs, kuras konkurē ar ES, ražošanai un pētniecībai ir sniegts ievērojams atbalsts un tā kā Eiropas Savienībā būtu jāseko šim piemēram; |
| --- | --- |

L.

tā kā valstīs, kuras konkurē ar ES, ražošanai un pētniecībai ir sniegts ievērojams atbalsts un tā kā Eiropas Savienībā būtu jāseko šim piemēram;

| M. | tā kā 2010. gadā tiek pārskatīta ES politika ieguldījumiem infrastruktūrā, un tas sniedz lielisku iespēju veikt vairāk infrastruktūrai paredzētu ieguldījumu tīrās, progresīvās tehnoloģijās, sevišķi “viedajos” tīklos; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2010. gadā tiek pārskatīta ES politika ieguldījumiem infrastruktūrā, un tas sniedz lielisku iespēju veikt vairāk infrastruktūrai paredzētu ieguldījumu tīrās, progresīvās tehnoloģijās, sevišķi “viedajos” tīklos;

| N. | tā kā Eiropā ir ļoti daudz blīvi apdzīvotu pilsētu un pilsētas teritoriju, kas nodrošina piemērotus apstākļus elektriskā automobiļa straujai laišanai tirgū, sniedzot Eiropas ražotājiem iespēju kļūt par pirmajiem tirgus līderiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropā ir ļoti daudz blīvi apdzīvotu pilsētu un pilsētas teritoriju, kas nodrošina piemērotus apstākļus elektriskā automobiļa straujai laišanai tirgū, sniedzot Eiropas ražotājiem iespēju kļūt par pirmajiem tirgus līderiem;

| O. | tā kā elektrisko transportlīdzekļu ražošana varētu veicināt ekonomikas atlabšanu un nodrošināt Eiropas automobiļu rūpniecībai ilgtermiņa dzīvotspēju, pamatojoties uz zemas emisijas transportlīdzekļiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā elektrisko transportlīdzekļu ražošana varētu veicināt ekonomikas atlabšanu un nodrošināt Eiropas automobiļu rūpniecībai ilgtermiņa dzīvotspēju, pamatojoties uz zemas emisijas transportlīdzekļiem,

| 1. | norāda, ka prezidentvalsts Spānija elektrisko transportlīdzekļu pilnveidošanu ir noteikusi par prioritāti saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām, atbalsta Konkurētspējas padomes lēmumu aicināt Komisiju sagatavot rīcības plānu attiecībā uz “tīriem” un energoefektīviem transportlīdzekļiem, tostarp “viedo” tīklu uzlabošanu, un atzinīgi vērtē Komisijas 2010. gada 27. aprīļa paziņojumu par Eiropas stratēģiju attiecībā uz “tīriem” un energoefektīviem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka prezidentvalsts Spānija elektrisko transportlīdzekļu pilnveidošanu ir noteikusi par prioritāti saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām, atbalsta Konkurētspējas padomes lēmumu aicināt Komisiju sagatavot rīcības plānu attiecībā uz “tīriem” un energoefektīviem transportlīdzekļiem, tostarp “viedo” tīklu uzlabošanu, un atzinīgi vērtē Komisijas 2010. gada 27. aprīļa paziņojumu par Eiropas stratēģiju attiecībā uz “tīriem” un energoefektīviem transportlīdzekļiem;

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest vienota elektrisko transportlīdzekļu tirgus pastāvēšanai nepieciešamos nosacījumus, vienlaikus garantējot politikas virzienu efektīvu koordinēšanu ES līmenī, lai novērstu to, ka pāreja uz minimālas oglekļa emisijas transporta sistēmu nelabvēlīgi ietekmē sociālo jomu un nodarbinātību, un lai novērstu arī to, ka pastāv nesaderīgas sistēmas un standarti, kas nav savietojami; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest vienota elektrisko transportlīdzekļu tirgus pastāvēšanai nepieciešamos nosacījumus, vienlaikus garantējot politikas virzienu efektīvu koordinēšanu ES līmenī, lai novērstu to, ka pāreja uz minimālas oglekļa emisijas transporta sistēmu nelabvēlīgi ietekmē sociālo jomu un nodarbinātību, un lai novērstu arī to, ka pastāv nesaderīgas sistēmas un standarti, kas nav savietojami;

| 3. | uzsver, ka elektriskos transportlīdzekļus vajadzētu pilnveidot līdzsvaroti un ņemot vērā ilgtspējīgas mobilitātes nākotnes politiku, kurā cita starpā izšķiroša nozīme ir tam, lai tiktu samazināts satiksmes negadījumu skaits, vietas izmantošana, būtu mazāk sastrēgumu, būtu mazāks kopējais enerģijas patēriņš, mazāk CO2 emisiju, trokšņa un gāzu izplūdes, tomēr uzsverot, ka elektrotransports būtu jāveicina arī ar elektriskajiem automobiļiem, elektriskajiem motocikliem, tramvajiem, vilcieniem u. c.; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka elektriskos transportlīdzekļus vajadzētu pilnveidot līdzsvaroti un ņemot vērā ilgtspējīgas mobilitātes nākotnes politiku, kurā cita starpā izšķiroša nozīme ir tam, lai tiktu samazināts satiksmes negadījumu skaits, vietas izmantošana, būtu mazāk sastrēgumu, būtu mazāks kopējais enerģijas patēriņš, mazāk CO2 emisiju, trokšņa un gāzu izplūdes, tomēr uzsverot, ka elektrotransports būtu jāveicina arī ar elektriskajiem automobiļiem, elektriskajiem motocikliem, tramvajiem, vilcieniem u. c.;

| 4. | aicina Komisiju un Padomi vienoti rīkoties, lai:






  i) | ja iespējams, starptautiskā līmenī vai vismaz Eiropas līmenī standartizētu infrastruktūras un uzpildes tehnoloģijas, tostarp “viedos” tīklus, atklātus komunikācijas standartus un transportlīdzeklī uzstādāmu mēriekārtu tehnoloģiju un savietojamību. Tas nozīmē jaunu tehnoloģiju pielietojumu, veidojot Eiropā nepieciešamo savietojamo infrastruktūru elektrotransporta pārrobežu izmantošanai, |
| --- | --- | --- |

4.

aicina Komisiju un Padomi vienoti rīkoties, lai:

i)

ja iespējams, starptautiskā līmenī vai vismaz Eiropas līmenī standartizētu infrastruktūras un uzpildes tehnoloģijas, tostarp “viedos” tīklus, atklātus komunikācijas standartus un transportlīdzeklī uzstādāmu mēriekārtu tehnoloģiju un savietojamību. Tas nozīmē jaunu tehnoloģiju pielietojumu, veidojot Eiropā nepieciešamo savietojamo infrastruktūru elektrotransporta pārrobežu izmantošanai,

| ii) | atbalstītu pētniecību un jauninājumus, galveno uzmanību pievēršot akumulatoru un dzinēju tehnoloģijas uzlabošanai, |
| --- | --- |

ii)

atbalstītu pētniecību un jauninājumus, galveno uzmanību pievēršot akumulatoru un dzinēju tehnoloģijas uzlabošanai,

| iii) | pilnveidotu elektrotīklus, šai nolūkā veidojot “viedos” tīklus, un ieviestu ilgtspējīgu ģenerēšanas jaudu ar zemu oglekļa patēriņu, jo īpaši izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, |
| --- | --- |

iii)

pilnveidotu elektrotīklus, šai nolūkā veidojot “viedos” tīklus, un ieviestu ilgtspējīgu ģenerēšanas jaudu ar zemu oglekļa patēriņu, jo īpaši izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus,

| iv) | atbalstītu iniciatīvas, kas nodrošina vienota tirgus pastāvēšanu, un izstrādātu regulējumu attiecībā uz energoefektīvu “tīro” automobiļu tipa apstiprinājumu un galvenokārt satiksmes drošības jomā, |
| --- | --- |

iv)

atbalstītu iniciatīvas, kas nodrošina vienota tirgus pastāvēšanu, un izstrādātu regulējumu attiecībā uz energoefektīvu “tīro” automobiļu tipa apstiprinājumu un galvenokārt satiksmes drošības jomā,

| v) | koordinētu elektriskajiem transportlīdzekļiem paredzētus valsts atbalsta pasākumus un stimulus, |
| --- | --- |

v)

koordinētu elektriskajiem transportlīdzekļiem paredzētus valsts atbalsta pasākumus un stimulus,

| vi) | veicinātu pasākumus, kas nodrošina energoefektīvu “tīro” automobiļu rūpniecības konkurētspēju, |
| --- | --- |

vi)

veicinātu pasākumus, kas nodrošina energoefektīvu “tīro” automobiļu rūpniecības konkurētspēju,

| vii) | stingri noteiktu sagatavošanās pasākumus sociālo un nodarbinātības jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

vii)

stingri noteiktu sagatavošanās pasākumus sociālo un nodarbinātības jautājumu risināšanai;

| 5. | aicina Komisiju sagatavot elektrisko transportlīdzekļu radītā kopējā CO2 emisijas apjoma vispusīgu aprēķinu, ņemot vērā elektroenerģijas ražošanas un uzglabāšanas jaudu paredzamās izmaiņas laikposmā līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju sagatavot elektrisko transportlīdzekļu radītā kopējā CO2 emisijas apjoma vispusīgu aprēķinu, ņemot vērā elektroenerģijas ražošanas un uzglabāšanas jaudu paredzamās izmaiņas laikposmā līdz 2050. gadam;

| 6. | uzsver, ka elektriskie transportlīdzekļi ir novatorisks tehnoloģisks sasniegums, kam nepieciešamas integrētas jauninājumu un tehnoloģijas izstrādāšanas stratēģijas, kurām vajadzīgs atbilstošs finansējums, kā arī pētniecības, izstrādes un jaunrades veicināšana tādās galvenajās jomās kā akumulatori, infrastruktūras (tostarp iekļaušana energosistēmās), šo jomu skaitu pastāvīgi palielinot; šajā kontekstā atzinīgi vērtē ražotājiem pieejamos ekoinovācijas pasākumus, taču ir noraizējies par grūtībām, ar kurām ir nācies saskarties, šos pasākumus īstenojot; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka elektriskie transportlīdzekļi ir novatorisks tehnoloģisks sasniegums, kam nepieciešamas integrētas jauninājumu un tehnoloģijas izstrādāšanas stratēģijas, kurām vajadzīgs atbilstošs finansējums, kā arī pētniecības, izstrādes un jaunrades veicināšana tādās galvenajās jomās kā akumulatori, infrastruktūras (tostarp iekļaušana energosistēmās), šo jomu skaitu pastāvīgi palielinot; šajā kontekstā atzinīgi vērtē ražotājiem pieejamos ekoinovācijas pasākumus, taču ir noraizējies par grūtībām, ar kurām ir nācies saskarties, šos pasākumus īstenojot;

| 7. | atgādina par Konkurētspējas padomes 2010. gada 1. marta secinājumu attiecībā uz gaidāmo Komisijas priekšlikumu par uzņēmējdarbības atbalstam izstrādātu Eiropas Pētniecības un novatorisma plānu, kam būtu jāpapildina jauninājumu valsts stratēģijas, tostarp jāveicina tādi instrumenti un iniciatīvas ar nopietnu potenciālu kā pirmtirgi un pētniecības un izstrādes pakalpojumu publiskais iepirkums, kā arī jāveicina finansējuma pieejamība jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), šai nolūkā veiksmīgāk izmantojot riska kapitāla instrumentus; |
| --- | --- |

7.

atgādina par Konkurētspējas padomes 2010. gada 1. marta secinājumu attiecībā uz gaidāmo Komisijas priekšlikumu par uzņēmējdarbības atbalstam izstrādātu Eiropas Pētniecības un novatorisma plānu, kam būtu jāpapildina jauninājumu valsts stratēģijas, tostarp jāveicina tādi instrumenti un iniciatīvas ar nopietnu potenciālu kā pirmtirgi un pētniecības un izstrādes pakalpojumu publiskais iepirkums, kā arī jāveicina finansējuma pieejamība jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), šai nolūkā veiksmīgāk izmantojot riska kapitāla instrumentus;

| 8. | prasa, lai ES iestādes un dalībvalstis savus sabiedriskos pasažieru transportlīdzekļus ar iekšdedzes dzinējiem pakāpeniski nomainītu ar elektriskajiem transportlīdzekļiem, ar valsts iepirkumu veicinot pieprasījumu; un aicina ES iestādes izvērst infrastruktūru, tiklīdz būs noteikti galīgie standarti; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai ES iestādes un dalībvalstis savus sabiedriskos pasažieru transportlīdzekļus ar iekšdedzes dzinējiem pakāpeniski nomainītu ar elektriskajiem transportlīdzekļiem, ar valsts iepirkumu veicinot pieprasījumu; un aicina ES iestādes izvērst infrastruktūru, tiklīdz būs noteikti galīgie standarti;

| 9. | atgādina, ka saskaņā ar ekonomikas atveseļošanas plānu ar iniciatīvu par videi draudzīgiem automobiļiem tiek atbalstīta jaunu un ilgtspējīgu autotransporta veidu attīstība un elektriskie automobiļi tostarp ir noteikti par prioritāti; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka saskaņā ar ekonomikas atveseļošanas plānu ar iniciatīvu par videi draudzīgiem automobiļiem tiek atbalstīta jaunu un ilgtspējīgu autotransporta veidu attīstība un elektriskie automobiļi tostarp ir noteikti par prioritāti;

| 10. | atbalsta Komisijas ieceri līdz 2011. gadam ieviest elektrisko transportlīdzekļu uzpildes Eiropas standartu, kas garantēs savietojamību un infrastruktūru drošību, un atbalsta to, ka tiek noteikti uzpildes sistēmu tehniskie standarti dažādām transportlīdzekļu kategorijām; aicina Komisiju censties panākt, ja iespējams, vispārēju standartu noteikšanu un nodrošināt, ka uzpildes standarts veicina mūsdienīgas tehnoloģijas, piemēram, “viedu” uzpildi, atklātus komunikācijas standartus un atbilst regulējumam, kas noteikts attiecībā uz “viedās” mērīšanas sistēmām; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas ieceri līdz 2011. gadam ieviest elektrisko transportlīdzekļu uzpildes Eiropas standartu, kas garantēs savietojamību un infrastruktūru drošību, un atbalsta to, ka tiek noteikti uzpildes sistēmu tehniskie standarti dažādām transportlīdzekļu kategorijām; aicina Komisiju censties panākt, ja iespējams, vispārēju standartu noteikšanu un nodrošināt, ka uzpildes standarts veicina mūsdienīgas tehnoloģijas, piemēram, “viedu” uzpildi, atklātus komunikācijas standartus un atbilst regulējumam, kas noteikts attiecībā uz “viedās” mērīšanas sistēmām;

| 11. | ir pārliecināts, ka standartizācija ļaus īstenot vienkāršu un tiešu apstiprināšanas procesu un palīdzēs ātrāk laist tirgū zemas oglekļa emisijas transportlīdzekļus un tos izplatīt Eiropas Savienībā, veicinot ES pārvadājumu nozares konkurētspēju, ko nodrošinās mazākas izstrādes izmaksas ražotājiem un autotransporta oglekļa emisiju samazināšana; |
| --- | --- |

11.

ir pārliecināts, ka standartizācija ļaus īstenot vienkāršu un tiešu apstiprināšanas procesu un palīdzēs ātrāk laist tirgū zemas oglekļa emisijas transportlīdzekļus un tos izplatīt Eiropas Savienībā, veicinot ES pārvadājumu nozares konkurētspēju, ko nodrošinās mazākas izstrādes izmaksas ražotājiem un autotransporta oglekļa emisiju samazināšana;

| 12. | uzsver, ka elektrisko transportlīdzekļu, infrastruktūru un uzpildes metožu standartizācijai nevajadzētu kavēt jauninājumu turpmāku izstrādi tādās jomās kā elektrotransports vai konvencionālo transportlīdzekļu dzinēji; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka elektrisko transportlīdzekļu, infrastruktūru un uzpildes metožu standartizācijai nevajadzētu kavēt jauninājumu turpmāku izstrādi tādās jomās kā elektrotransports vai konvencionālo transportlīdzekļu dzinēji;

| 13. | pieprasa saskaņotas elektrisko transportlīdzekļu apstiprināšanas prasības, tostarp īpašas prasības attiecībā gan uz darba ņēmēju, gan tiešo lietotāju veselību un drošību, un prasa tās iekļaut ES transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmā, piemērojot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteikumus Nr. 100; stingri atbalsta Komisijas priekšlikumu pārskatīt elektriskajiem automobiļiem sadursmes gadījumā piemērojamās drošuma prasības un to, ka Komisija ir pievērsusi uzmanību jautājumam par elektriskajiem automobiļiem, kas droši neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem; |
| --- | --- |

13.

pieprasa saskaņotas elektrisko transportlīdzekļu apstiprināšanas prasības, tostarp īpašas prasības attiecībā gan uz darba ņēmēju, gan tiešo lietotāju veselību un drošību, un prasa tās iekļaut ES transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmā, piemērojot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteikumus Nr. 100; stingri atbalsta Komisijas priekšlikumu pārskatīt elektriskajiem automobiļiem sadursmes gadījumā piemērojamās drošuma prasības un to, ka Komisija ir pievērsusi uzmanību jautājumam par elektriskajiem automobiļiem, kas droši neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu 2010. gadā iesniegt saskaņotas vadlīnijas elektrisko transportlīdzekļu iepirkuma veicināšanai; turklāt aicina Komisiju un Padomi nodrošināt atbilstošu veicināšanas pasākumu kopumu plaša uzpildes tīkla izveidei, kas būtu paredzēts saskaņotiem elektrotransporta tipiem; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu 2010. gadā iesniegt saskaņotas vadlīnijas elektrisko transportlīdzekļu iepirkuma veicināšanai; turklāt aicina Komisiju un Padomi nodrošināt atbilstošu veicināšanas pasākumu kopumu plaša uzpildes tīkla izveidei, kas būtu paredzēts saskaņotiem elektrotransporta tipiem;

| 15. | uzsver, ka uzņēmumiem sniegtie valsts atbalsta pasākumi ir jāsaista ar skaidri noteiktiem efektivitātes kritērijiem sociālajā, tehnoloģiju, ekonomikas un vides jomā, un prasa, lai Komisija veiktu šāda finansiāla atbalsta efektīvu izpildes novērtējumu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka uzņēmumiem sniegtie valsts atbalsta pasākumi ir jāsaista ar skaidri noteiktiem efektivitātes kritērijiem sociālajā, tehnoloģiju, ekonomikas un vides jomā, un prasa, lai Komisija veiktu šāda finansiāla atbalsta efektīvu izpildes novērtējumu;

| 16. | aicina Komisiju veicināt Eiropas nozaru struktūru, tā cenšoties vadīt sociālo pāreju, kas saistīta ar zemas oglekļa emisijas transporta politiku, un koordinēt sagatavošanās pasākumus, tā nodrošinot automobiļu rūpniecības noturīgu atlabšanu un samazinot jebkādu sociālo ietekmi; pieprasa sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām veikt efektīvus pasākumus saistībā ar paredzamajām izmaiņām automobiļu rūpniecībā un piegādes ķēdē, šai nolūkā jo īpaši atsākot īstenot iniciatīvu “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam” (CARS 21) ar īpašu darba grupu sociālo jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju veicināt Eiropas nozaru struktūru, tā cenšoties vadīt sociālo pāreju, kas saistīta ar zemas oglekļa emisijas transporta politiku, un koordinēt sagatavošanās pasākumus, tā nodrošinot automobiļu rūpniecības noturīgu atlabšanu un samazinot jebkādu sociālo ietekmi; pieprasa sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām veikt efektīvus pasākumus saistībā ar paredzamajām izmaiņām automobiļu rūpniecībā un piegādes ķēdē, šai nolūkā jo īpaši atsākot īstenot iniciatīvu “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam” (CARS 21) ar īpašu darba grupu sociālo jautājumu risināšanai;

| 17. | aicina dalībvalstis pilnībā nodrošināt to, ka tiek izmantots Globalizācijas pielāgošanas fonds un citi struktūrfondi, piemēram, Eiropas Sociālais fonds, lai veicinātu pārkvalificēšanos un mērķtiecīgus apmācības pasākumus un lai veicinātu pa nozarēm strukturētas apmācības un izglītības turpmāku pārorientēšanu, tā cenšoties nodrošināt šai tehnoloģijai nepieciešamās jaunās prasmes; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis pilnībā nodrošināt to, ka tiek izmantots Globalizācijas pielāgošanas fonds un citi struktūrfondi, piemēram, Eiropas Sociālais fonds, lai veicinātu pārkvalificēšanos un mērķtiecīgus apmācības pasākumus un lai veicinātu pa nozarēm strukturētas apmācības un izglītības turpmāku pārorientēšanu, tā cenšoties nodrošināt šai tehnoloģijai nepieciešamās jaunās prasmes;

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot Eiropas Nozaru kvalifikācijas padomi, lai veidotu dalībvalstu nacionālo novērošanas centru tīklu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot Eiropas Nozaru kvalifikācijas padomi, lai veidotu dalībvalstu nacionālo novērošanas centru tīklu;

| 19. | atbalsta kopīgas informācijas sistēmas izveidi un Eiropas tirgus dalībnieku, projektu un iniciatīvu koordinēšanu, kā arī starptautiska (pasaules līmeņa) elektrotransporta novērošanas centra izveidi, galveno uzmanību pievēršot uzņēmējdarbības modeļiem, transportlīdzekļu un uzpildes tehnoloģijām un iekļaušanai “viedajos” elektrotīklos un šai procesā apvienojot ietekmīgākās ieinteresētās personas, kā arī nozaru un/vai politiskās iniciatīvas; |
| --- | --- |

19.

atbalsta kopīgas informācijas sistēmas izveidi un Eiropas tirgus dalībnieku, projektu un iniciatīvu koordinēšanu, kā arī starptautiska (pasaules līmeņa) elektrotransporta novērošanas centra izveidi, galveno uzmanību pievēršot uzņēmējdarbības modeļiem, transportlīdzekļu un uzpildes tehnoloģijām un iekļaušanai “viedajos” elektrotīklos un šai procesā apvienojot ietekmīgākās ieinteresētās personas, kā arī nozaru un/vai politiskās iniciatīvas;

| 20. | aicina dalībvalstis izstrādāt nepieciešamo ilgtermiņa nodokļu politiku energoefektīvu “tīro” transportlīdzekļu veicināšanai un prasa, lai Komisija noteiktu kopīgu ilgtermiņa skatījumu tādos jautājumos kā ar CO2 emisiju saistītie politikas virzieni, prognozējot strukturālas pārmaiņas, ko radīs pāreja no konvencionālajiem degvielas veidiem uz elektroenerģiju, un paredzot veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis izstrādāt nepieciešamo ilgtermiņa nodokļu politiku energoefektīvu “tīro” transportlīdzekļu veicināšanai un prasa, lai Komisija noteiktu kopīgu ilgtermiņa skatījumu tādos jautājumos kā ar CO2 emisiju saistītie politikas virzieni, prognozējot strukturālas pārmaiņas, ko radīs pāreja no konvencionālajiem degvielas veidiem uz elektroenerģiju, un paredzot veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu;

| 21. | aicina Komisiju, dalībvalstis un elektrotransporta nozari izvērtēt resursu, enerģijas un ietekmes uz vidi bilanci elektriskajiem transportlīdzekļiem visā to aprites ciklā no izgatavošanas līdz utilizācijai, ieskaitot otrreizēju pārstrādi un akumulatoru atkārtotu izmantošanu; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju, dalībvalstis un elektrotransporta nozari izvērtēt resursu, enerģijas un ietekmes uz vidi bilanci elektriskajiem transportlīdzekļiem visā to aprites ciklā no izgatavošanas līdz utilizācijai, ieskaitot otrreizēju pārstrādi un akumulatoru atkārtotu izmantošanu;

| 22. | pievērš uzmanību jautājumam par akumulatoru un detaļu ražošanai nepieciešamo izejvielu pieejamību, kas rada bažas par to, ka varētu palielināties ražošanas izmaksas un ES atkarība no piegādēm; aicina nozari censties labāk izmantot pieejamos resursus un aicina Komisiju, īstenojot gan spēkā esošo, gan nākamo pamatprogrammu, finansēt lietišķos pētījumus attiecībā uz elektriskajiem akumulatoriem nepieciešamajām izejvielām, sekmēt ES ģeoloģisko pētījumu labāku sasaisti, kā arī veicināt tiem vajadzīgās prasmes un tehnoloģijas, kas paātrinās jaunu izejvielu ieguves vietu izpēti; |
| --- | --- |

22.

pievērš uzmanību jautājumam par akumulatoru un detaļu ražošanai nepieciešamo izejvielu pieejamību, kas rada bažas par to, ka varētu palielināties ražošanas izmaksas un ES atkarība no piegādēm; aicina nozari censties labāk izmantot pieejamos resursus un aicina Komisiju, īstenojot gan spēkā esošo, gan nākamo pamatprogrammu, finansēt lietišķos pētījumus attiecībā uz elektriskajiem akumulatoriem nepieciešamajām izejvielām, sekmēt ES ģeoloģisko pētījumu labāku sasaisti, kā arī veicināt tiem vajadzīgās prasmes un tehnoloģijas, kas paātrinās jaunu izejvielu ieguves vietu izpēti;

| 23. | atbalsta Komisijas priekšlikumu sagatavot informācijas kampaņas patērētājiem par elektrisko transportlīdzekļu priekšrocībām, iespējām un praktiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

23.

atbalsta Komisijas priekšlikumu sagatavot informācijas kampaņas patērētājiem par elektrisko transportlīdzekļu priekšrocībām, iespējām un praktiskajiem aspektiem;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī sociālo partneru un nozares pārstāvjiem. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī sociālo partneru un nozares pārstāvjiem.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/89

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsMehānisko transportlīdzekļu grupālā atbrīvojuma regula

P7_TA(2010)0151

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par mehānisko transportlīdzekļu grupveida atbrīvojuma regulu

2011/C 81 E/18

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 101. panta 1. punktu un 3. punktu, 103. panta 1. punktu un 105. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1965. gada 2. marta Regulu Nr. 19/65/EEK par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu atsevišķām līgumu un saskaņotu darbību kategorijām (1),

ņemot vērā Padomes 1986. gada 18. decembra Direktīvu 86/653/EEK par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem (2),

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2790/1999 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām (3) (vispārējā vertikālo vienošanos grupveida atbrīvojuma regula, turpmāk “pašreizējā VGAR”),

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 1400/2002 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām mehānisko transportlīdzekļu nozarē (4) (mehānisko transportlīdzekļu grupveida atbrīvojuma regula, turpmāk “pašreizējā MTAR”),

ņemot vērā 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (6),

ņemot vērā 2009. gada 28. jūlijā Komisijas tīmekļa vietnē informatīvos nolūkos publicēto Komisijas regulas projektu par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām (jaunā vispārējā vertikālo vienošanos grupveida atbrīvojuma regula, turpmāk “jaunā VGAR”),

ņemot vērā 2009. gada 21. decembrī Komisijas tīmekļa vietnē informatīvos nolūkos publicēto Komisijas Regulas projektu par Līguma 101. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām mehānisko transportlīdzekļu nozarē (jaunā mehānisko transportlīdzekļu grupveida atbrīvojuma regula, turpmāk “jaunā MTAR”),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā” (7),

ņemot vērā Komisijas informatīvo brošūru par mehānisko transportlīdzekļu izplatīšanu un tehnisko apkopi Eiropas Savienībā,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu” (8),

ņemot vērā 2009. gada 28. jūlijā Komisijas tīmekļa vietnē informatīvos nolūkos publicēto Komisijas paziņojuma projektu “Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā”,

ņemot vērā 2009. gada 21. decembrī Komisijas tīmekļa vietnē informatīvos nolūkos publicēto Komisijas paziņojuma projektu “Papildu pamatnostādnes par vertikālajiem ierobežojumiem, ko ietver vienošanās par mehānisko transportlīdzekļu pārdošanu un remontu un par mehānisko transportlīdzekļu rezerves daļu izplatīšanu”,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem – Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (COM(2008)0394),

ņemot vērā 2009. gada maijā Komisijas tīmekļa vietnē publicēto Komisijas novērtējuma ziņojumu par to, kā darbojas Regula (EK) Nr. 1400/2002 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām mehānisko transportlīdzekļu nozarē (turpmāk “novērtējuma ziņojums”), un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 22. jūlija paziņojumu “Nākamie reglamentējošie noteikumi konkurences tiesību jomā, kas piemērojami mehānisko transportlīdzekļu nozarē” (COM(2009)0388) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 18. marta atzinumu par Komisijas paziņojumu “Nākamie reglamentējošie noteikumi konkurences tiesību jomā, kas piemērojami mehānisko transportlīdzekļu nozarē” (INT/507 - CESE 444/2010),

ņemot vērā informāciju, ko sabiedriskās apspriešanas periodos Komisijai iesniegušas dažādas ieinteresētās personas un kas publicēta Komisijas tīmekļa vietnē, kā arī par MTAR jautājumu organizētajos pasākumos — ECON un IMCO komiteju 2009. gada 19. oktobra apvienotajā sanāksmē un ECON komitejas 2010. gada 12. aprīļa seminārā — paustos ieinteresēto personu viedokļus,

ņemot vērā 2002. gada 30. maija rezolūciju attiecībā uz Komisijas Regulas projektu par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām mehānisko transportlīdzekļu nozarē (2002/2046(INI)) (9),

ņemot vērā 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par CARS 21: konkurētspējīgas autobūves nozares tiesisko regulējumu 21. gadsimtam (2007/2120(INI)) (10),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūciju par automobiļu rūpniecības nākotni (11),

ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku (2009/2173(INI)) (12),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES līmenī izplatīšanas vienošanās reglamentē divi atsevišķi tiesiski regulējumi, proti, no vienas puses, Direktīva par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem (Direktīva 86/653/EEK, tā sauktā tirdzniecības pārstāvju direktīva), un, no otras puses, divas grupveida atbrīvojuma regulas konkurences politikas jomā, ciktāl tas skar vertikālas izplatīšanas vienošanās (pašreizējā VGAR un pašreizējā MTAR); |
| --- | --- |

A.

tā kā ES līmenī izplatīšanas vienošanās reglamentē divi atsevišķi tiesiski regulējumi, proti, no vienas puses, Direktīva par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem (Direktīva 86/653/EEK, tā sauktā tirdzniecības pārstāvju direktīva), un, no otras puses, divas grupveida atbrīvojuma regulas konkurences politikas jomā, ciktāl tas skar vertikālas izplatīšanas vienošanās (pašreizējā VGAR un pašreizējā MTAR);

| B. | tā kā 1999. gadā Komisija pašreizējā VGAR definēja vertikālu vienošanos kategoriju, ko tā uzskata par atbilstošu LESD 101. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par atbrīvojumu no aizlieguma īstenot konkurences prasībām neatbilstošus noteikumus un darbības; |
| --- | --- |

B.

tā kā 1999. gadā Komisija pašreizējā VGAR definēja vertikālu vienošanos kategoriju, ko tā uzskata par atbilstošu LESD 101. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par atbrīvojumu no aizlieguma īstenot konkurences prasībām neatbilstošus noteikumus un darbības;

| C. | tā kā kopš 20. gadsimta astoņdesmito gadu vidus mehānisko transportlīdzekļu nozarei konkurences jomā piemēro īpašu tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 20. gadsimta astoņdesmito gadu vidus mehānisko transportlīdzekļu nozarei konkurences jomā piemēro īpašu tiesisko regulējumu;

| D. | tā kā 2002. gadā Komisija atzina, ka pašreizējā VGAR nevajadzētu iekļaut mehānisko transportlīdzekļu nozari, jo vēl ir jāparedz īpaši noteikumi, lai risinātu Komisijas pamanītās nozares problēmas saistībā ar konkurenci, jo īpaši oligopola stāvokli Eiropas automobiļu tirgū; tā kā Komisija līdz tam bija paudusi bažas par zemu konkurenci starp automobiļu ražotājiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2002. gadā Komisija atzina, ka pašreizējā VGAR nevajadzētu iekļaut mehānisko transportlīdzekļu nozari, jo vēl ir jāparedz īpaši noteikumi, lai risinātu Komisijas pamanītās nozares problēmas saistībā ar konkurenci, jo īpaši oligopola stāvokli Eiropas automobiļu tirgū; tā kā Komisija līdz tam bija paudusi bažas par zemu konkurenci starp automobiļu ražotājiem;

| E. | tā kā tādēļ Komisija nolēma pašreizējā MTAR pieņemt stingrākus noteikumus šajā nozarē, jo īpaši noteiktus tirgus daļu robežvērtības un skaidri definētus papildu ierobežojumus un nosacījumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā tādēļ Komisija nolēma pašreizējā MTAR pieņemt stingrākus noteikumus šajā nozarē, jo īpaši noteiktus tirgus daļu robežvērtības un skaidri definētus papildu ierobežojumus un nosacījumus;

| F. | tā kā pašreizējās MTAR darbības joma aptver trīs dažādus produktu tirgus: a) jaunus mehāniskos transportlīdzekļus (sākotnējo tirgu), b) mehānisko transportlīdzekļu rezerves daļas (sekundāro tirgu) un c) remonta un tehniskās apkopes pakalpojumus (sekundāro tirgu); tā kā mehāniskie transportlīdzekļi ir gan vieglie automobiļi, gan kravas automobiļi; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējās MTAR darbības joma aptver trīs dažādus produktu tirgus: a) jaunus mehāniskos transportlīdzekļus (sākotnējo tirgu), b) mehānisko transportlīdzekļu rezerves daļas (sekundāro tirgu) un c) remonta un tehniskās apkopes pakalpojumus (sekundāro tirgu); tā kā mehāniskie transportlīdzekļi ir gan vieglie automobiļi, gan kravas automobiļi;

| G. | tā kā pašreizējā VGAR un MTAR zaudēs spēku 2010. gada 31. maijā; tā kā Komisija ir uzsākusi šo abu regulu un to pamatnostādņu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējā VGAR un MTAR zaudēs spēku 2010. gada 31. maijā; tā kā Komisija ir uzsākusi šo abu regulu un to pamatnostādņu pārskatīšanu;

| H. | tā kā Komisija tagad uzskata, ka jauno mehānisko transportlīdzekļu pārdošanas tirgū valda liela konkurence un ka koncentrācija ir mazinājusies; tā kā Komisija arī uzskata, ka šajā tirgū ir zemas iekļūšanas barjeras un ka agresīvās cenu politikas dēļ tajā arvien vairāk ienāk dalībnieki no Austrumāzijas valstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija tagad uzskata, ka jauno mehānisko transportlīdzekļu pārdošanas tirgū valda liela konkurence un ka koncentrācija ir mazinājusies; tā kā Komisija arī uzskata, ka šajā tirgū ir zemas iekļūšanas barjeras un ka agresīvās cenu politikas dēļ tajā arvien vairāk ienāk dalībnieki no Austrumāzijas valstīm;

| I. | tā kā Komisija atzīmē, ka līdz ar to ir samazinājušās vieglo automobiļu mazumtirdzniecības cenas; tā kā turpretī Komisija atzīmē, ka remonta un tehniskās apkopes tirgū joprojām ir ļoti ierobežota konkurence un ka ir ļoti augstas cenas atsevišķiem rezerves daļu veidiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija atzīmē, ka līdz ar to ir samazinājušās vieglo automobiļu mazumtirdzniecības cenas; tā kā turpretī Komisija atzīmē, ka remonta un tehniskās apkopes tirgū joprojām ir ļoti ierobežota konkurence un ka ir ļoti augstas cenas atsevišķiem rezerves daļu veidiem;

| J. | tā kā Komisija ierosina, ka jaunu mehānisko transportlīdzekļu iegādei un pārdošanai (sākotnējais tirgus) vairs nav vajadzīgs īpašs grupveida atbrīvojums un ka pēc 3 gadu pagarinājuma primārajam tirgum piemēros jauno VGAR; tā kā līdz 2013. gada 31. maijam sākotnējam tirgum piemēros pašreizējo MTAR; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ierosina, ka jaunu mehānisko transportlīdzekļu iegādei un pārdošanai (sākotnējais tirgus) vairs nav vajadzīgs īpašs grupveida atbrīvojums un ka pēc 3 gadu pagarinājuma primārajam tirgum piemēros jauno VGAR; tā kā līdz 2013. gada 31. maijam sākotnējam tirgum piemēros pašreizējo MTAR;

| K. | tā kā Komisija arī ierosina pieņemt īpašas interpretācijas un piemērošanas pamatnostādnes, kuras īstenotu gan mehānisko transportlīdzekļu sākotnējā, gan sekundārajā tirgū; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija arī ierosina pieņemt īpašas interpretācijas un piemērošanas pamatnostādnes, kuras īstenotu gan mehānisko transportlīdzekļu sākotnējā, gan sekundārajā tirgū;

| L. | tā kā Komisija ierosina sekundārā tirgus jomā (mehānisko transportlīdzekļu rezerves daļas, remonta un tehniskās apskates pakalpojumi) pieņemt īpašu grupveida atbrīvojuma regulu — jauno MTAR; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija ierosina sekundārā tirgus jomā (mehānisko transportlīdzekļu rezerves daļas, remonta un tehniskās apskates pakalpojumi) pieņemt īpašu grupveida atbrīvojuma regulu — jauno MTAR;

| M. | tā kā nav apstrīdams fakts, ka lielākā daļa mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības un remonta uzņēmumu ir pauduši nopietnas bažas par to, ka pašreizējo MTAR varētu uz laiku apturēt vai uz īslaicīgi pagarināt, jo tas vēl vairāk pasliktinātu ražotāju un pārējo automobiļu rūpniecības ķēdes elementu varas sadalījumu un sniegtu labumu vienīgi dažiem lielākajiem mehānisko transportlīdzekļu ražotājiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā nav apstrīdams fakts, ka lielākā daļa mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības un remonta uzņēmumu ir pauduši nopietnas bažas par to, ka pašreizējo MTAR varētu uz laiku apturēt vai uz īslaicīgi pagarināt, jo tas vēl vairāk pasliktinātu ražotāju un pārējo automobiļu rūpniecības ķēdes elementu varas sadalījumu un sniegtu labumu vienīgi dažiem lielākajiem mehānisko transportlīdzekļu ražotājiem;

| N. | tā kā vairāki pārstāvji no mehānisko transportlīdzekļu rezerves daļu tirgus un remonta un tehniskās apkopes pakalpojumu nozares ir pauduši atbalstu jauniem sekundārā tirgus noteikumiem, kas salīdzinājumā ar pašreizējo MTAR sniegtu būtiskus uzlabojumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā vairāki pārstāvji no mehānisko transportlīdzekļu rezerves daļu tirgus un remonta un tehniskās apkopes pakalpojumu nozares ir pauduši atbalstu jauniem sekundārā tirgus noteikumiem, kas salīdzinājumā ar pašreizējo MTAR sniegtu būtiskus uzlabojumus;

| O. | tā kā sākotnējais un sekundārais tirgus viens otru neizslēdz un tā kā daudzu neatkarīgo tirgotāju ekonomiskā dzīvotspēja ir atkarīga no to elastīgās spējas pārdot mehāniskos transportlīdzekļus un nodrošināt to remontu; |
| --- | --- |

O.

tā kā sākotnējais un sekundārais tirgus viens otru neizslēdz un tā kā daudzu neatkarīgo tirgotāju ekonomiskā dzīvotspēja ir atkarīga no to elastīgās spējas pārdot mehāniskos transportlīdzekļus un nodrošināt to remontu;

| P. | tā kā ES pašlaik saskaras ar ārkārtēju finanšu un ekonomisko krīzi un augstu bezdarba līmeni; tā kā ES būtu jāveicina konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika un jācenšas samazināt nabadzība; tā kā Eiropas automobiļu rūpniecība ir Eiropas ekonomikas galvenā nozare, kas veicina nodarbinātību, inovāciju un konkurētspēju visās ekonomikas nozarēs; tā kā šo nozari pašreizējā krīze skāra īpaši smagi un vairākās valstīs šīs nozares atbalstam tika paredzēti intervences pasākumi; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES pašlaik saskaras ar ārkārtēju finanšu un ekonomisko krīzi un augstu bezdarba līmeni; tā kā ES būtu jāveicina konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika un jācenšas samazināt nabadzība; tā kā Eiropas automobiļu rūpniecība ir Eiropas ekonomikas galvenā nozare, kas veicina nodarbinātību, inovāciju un konkurētspēju visās ekonomikas nozarēs; tā kā šo nozari pašreizējā krīze skāra īpaši smagi un vairākās valstīs šīs nozares atbalstam tika paredzēti intervences pasākumi;

| Q. | tā kā noteikumi par vairāku zīmolu tirdzniecību attiecas uz tirdzniecību vienā zālē, dažādās vienas ēkas tirdzniecības zālēs vai dažādās ēkās, |
| --- | --- |

Q.

tā kā noteikumi par vairāku zīmolu tirdzniecību attiecas uz tirdzniecību vienā zālē, dažādās vienas ēkas tirdzniecības zālēs vai dažādās ēkās,

| 1. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ir uzsākusi vairākas sabiedriskas apspriešanas par MTAR un VGAR pārskatīšanu; pauž atzinību, ka Komisija Parlamentam ir iesniegusi novērtējuma ziņojumu par pašreizējās MTAR piemērošanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ir uzsākusi vairākas sabiedriskas apspriešanas par MTAR un VGAR pārskatīšanu; pauž atzinību, ka Komisija Parlamentam ir iesniegusi novērtējuma ziņojumu par pašreizējās MTAR piemērošanu;

| 2. | mudina Komisiju aktīvi, atvērti un pārredzami sadarboties ar Parlamentu un jau agrīnā posmā informēt Parlamentu un tam nosūtīt likumdošanas, pirmslikumdošanas un nenormatīvos dokumentus, kā to savas kandidatūras uzklausīšanā apsolīja Eiropas Komisijas loceklis Joaquín Almunia; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju aktīvi, atvērti un pārredzami sadarboties ar Parlamentu un jau agrīnā posmā informēt Parlamentu un tam nosūtīt likumdošanas, pirmslikumdošanas un nenormatīvos dokumentus, kā to savas kandidatūras uzklausīšanā apsolīja Eiropas Komisijas loceklis Joaquín Almunia;

| 3. | uzsver, ka šāda pieeja ļaus notikt pilnvērtīgām Parlamenta deputātu debatēm un sekmēs Komisijas lēmuma demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka šāda pieeja ļaus notikt pilnvērtīgām Parlamenta deputātu debatēm un sekmēs Komisijas lēmuma demokrātisko leģitimitāti;

| 4. | lai nodrošinātu galīgās MTAR un VGAR pārredzamu izstrādi, aicina Komisiju skaidri norādīt, kuru ieinteresēto personu sniegto informāciju tā paredz iekļaut finanšu regulā, ja tā paredz šāda veida informāciju iekļaut; |
| --- | --- |

4.

lai nodrošinātu galīgās MTAR un VGAR pārredzamu izstrādi, aicina Komisiju skaidri norādīt, kuru ieinteresēto personu sniegto informāciju tā paredz iekļaut finanšu regulā, ja tā paredz šāda veida informāciju iekļaut;

| 5. | uzsver, ka ir jāizstrādā vispārēji nosacījumi, lai ES mehānisko transportlīdzekļu rūpniecība, tostarp transportlīdzekļu un to rezerves daļu rūpniecība, kļūtu ilgtspējīga, spētu palikt ekonomiski efektīva un saglabāt līderes pozīciju tehnoloģiskās, ekoloģiskās un sociālās inovācijas jomā; uzsver, ka gan iekšējā tirgū, gan sadarbībā ar trešām valstīm ir ļoti būtiski panākt līdzsvaru starp konkurences prasībām un intelektuālo īpašumu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir jāizstrādā vispārēji nosacījumi, lai ES mehānisko transportlīdzekļu rūpniecība, tostarp transportlīdzekļu un to rezerves daļu rūpniecība, kļūtu ilgtspējīga, spētu palikt ekonomiski efektīva un saglabāt līderes pozīciju tehnoloģiskās, ekoloģiskās un sociālās inovācijas jomā; uzsver, ka gan iekšējā tirgū, gan sadarbībā ar trešām valstīm ir ļoti būtiski panākt līdzsvaru starp konkurences prasībām un intelektuālo īpašumu;

| 6. | uzskata, ka jauno MTAR būtu jāuzskata par integrētu pieeju likumdošanai mehānisko transportlīdzekļu nozarē; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka jauno MTAR būtu jāuzskata par integrētu pieeju likumdošanai mehānisko transportlīdzekļu nozarē;

| 7. | atgādina par juridisko noteiktību; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt biežāk uzdoto jautājumu sarakstu vai informatīvu brošūru, lai tirgus dalībniekiem sīkāk izskaidrotu jauno tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

7.

atgādina par juridisko noteiktību; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt biežāk uzdoto jautājumu sarakstu vai informatīvu brošūru, lai tirgus dalībniekiem sīkāk izskaidrotu jauno tiesisko regulējumu;

| 8. | uzsver, ka ir uzmanīgi jāizvērtē attiecības starp ražotājiem, no vienas puses, un tirgotājiem, pakalpojumu sniedzējiem un citiem automobiļu piegādes ķēdes tirgus dalībniekiem, ņemot vērā šo tirdzniecības partneru nevienlīdzīgo ekonomisko varu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir uzmanīgi jāizvērtē attiecības starp ražotājiem, no vienas puses, un tirgotājiem, pakalpojumu sniedzējiem un citiem automobiļu piegādes ķēdes tirgus dalībniekiem, ņemot vērā šo tirdzniecības partneru nevienlīdzīgo ekonomisko varu;

| 9. | uzsver, ka ir jānodrošina labvēlīgi nosacījumi automobiļu piegādes ķēdes mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt stabilu tiesisku regulējumu, kas spētu efektīvi novērst jebkādu ļaunprātīgu dominējošā stāvokļa izmantošanu un nepieļautu, ka pieaug MVU atkarība no lielajiem ražotājiem; atgādina, ka MVU ir būtiska loma kā darba devējiem, jo īpaši ekonomiskās krīzes periodā, un tuvākajiem pakalpojumu sniedzējiem, kas apmierina iedzīvotāju vajadzības par mazāk apdzīvotās vietās; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir jānodrošina labvēlīgi nosacījumi automobiļu piegādes ķēdes mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt stabilu tiesisku regulējumu, kas spētu efektīvi novērst jebkādu ļaunprātīgu dominējošā stāvokļa izmantošanu un nepieļautu, ka pieaug MVU atkarība no lielajiem ražotājiem; atgādina, ka MVU ir būtiska loma kā darba devējiem, jo īpaši ekonomiskās krīzes periodā, un tuvākajiem pakalpojumu sniedzējiem, kas apmierina iedzīvotāju vajadzības par mazāk apdzīvotās vietās;

| 10. | neatbalsta ierosinājumu atcelt pašreizējā MTAR paredzētus atsevišķus nosacījumus, saskaņā ar kuriem vienošanos atbrīvo no aizlieguma, proti, līguma klauzulas par vairāku zīmolu tirdzniecību, uzteikumu, ilgumu, strīdu izšķiršanu, tiesāšanos un uzņēmuma pārņemšanu nozares tīklā; jo īpaši atgādina par vajadzību vienkāršot uzņēmuma pārņemšanas nosacījumus, tā ir daļa no Eiropas mazās uzņēmējdarbības akta pirmā pamatprincipa; vērš uzmanību uz risku, ko prasība par viena zīmola tirgošanu rada patērētāju izvēlei un tirgotāju neatkarībai no ražotājiem; pauž bažas, ka šīm klauzulām varētu piemērot dažādās dalībvalstu līgumtiesības; |
| --- | --- |

10.

neatbalsta ierosinājumu atcelt pašreizējā MTAR paredzētus atsevišķus nosacījumus, saskaņā ar kuriem vienošanos atbrīvo no aizlieguma, proti, līguma klauzulas par vairāku zīmolu tirdzniecību, uzteikumu, ilgumu, strīdu izšķiršanu, tiesāšanos un uzņēmuma pārņemšanu nozares tīklā; jo īpaši atgādina par vajadzību vienkāršot uzņēmuma pārņemšanas nosacījumus, tā ir daļa no Eiropas mazās uzņēmējdarbības akta pirmā pamatprincipa; vērš uzmanību uz risku, ko prasība par viena zīmola tirgošanu rada patērētāju izvēlei un tirgotāju neatkarībai no ražotājiem; pauž bažas, ka šīm klauzulām varētu piemērot dažādās dalībvalstu līgumtiesības;

| 11. | aicina Komisiju nodrošināt, lai izplatītājiem, tostarp mehānisko transportlīdzekļu nozarē, visā ES būtu tāda pati līgumiskā aizsardzība, kāda tā pašlaik ir tirdzniecības pārstāvjiem; uzskata, ka šo tiesību saskaņošanu varētu panākt, izdarot grozījumus Direktīvā 86/653/EEK un daļēji paplašinot tās darbības jomu, lai iekļautu visas izplatīšanas vienošanās; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju nodrošināt, lai izplatītājiem, tostarp mehānisko transportlīdzekļu nozarē, visā ES būtu tāda pati līgumiskā aizsardzība, kāda tā pašlaik ir tirdzniecības pārstāvjiem; uzskata, ka šo tiesību saskaņošanu varētu panākt, izdarot grozījumus Direktīvā 86/653/EEK un daļēji paplašinot tās darbības jomu, lai iekļautu visas izplatīšanas vienošanās;

| 12. | uzsver, ka šajā ekonomisko satricinājumu periodā ir īpaši svarīgi ļaut izmantot īpašumtiesību tirdzniecības alternatīvas, piemēram, izpirkumnomu, lai apmierinātu personu transporta vajadzības; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt, ka jaunās MTAR un VGAR paredz vajadzīgos noteikumus, piemēram, galalietotāja definīciju, lai šādas tirdzniecības alternatīvas varētu attīstīties un sekmēt veselīgu konkurenci automobiļu tirgū; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka šajā ekonomisko satricinājumu periodā ir īpaši svarīgi ļaut izmantot īpašumtiesību tirdzniecības alternatīvas, piemēram, izpirkumnomu, lai apmierinātu personu transporta vajadzības; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt, ka jaunās MTAR un VGAR paredz vajadzīgos noteikumus, piemēram, galalietotāja definīciju, lai šādas tirdzniecības alternatīvas varētu attīstīties un sekmēt veselīgu konkurenci automobiļu tirgū;

| 13. | iebilst pret nesaistošu rīcības kodeksu, kas paredz franšīzes tirgotāju un to piegādātāju savstarpējas saistības, bet kas nespēs aizsargāt tirgotāju intereses to saistībās ar ražotājiem; jebkuru rīcības kodeksu būtu jāpapildina ar pienācīgu izpildes mehānismu, proti, piekļuvi atbilstīgai šķīrējtiesas procedūrai; |
| --- | --- |

13.

iebilst pret nesaistošu rīcības kodeksu, kas paredz franšīzes tirgotāju un to piegādātāju savstarpējas saistības, bet kas nespēs aizsargāt tirgotāju intereses to saistībās ar ražotājiem; jebkuru rīcības kodeksu būtu jāpapildina ar pienācīgu izpildes mehānismu, proti, piekļuvi atbilstīgai šķīrējtiesas procedūrai;

| 14. | pauž bažas, ka ar šo reformu nevarēs sasniegt Komisijas mērķi — arī turpmāk veicināt efektīvu konkurenci mehānisko transportlīdzekļu sekundārajā tirgū, ņemot vērā patērētāju izvēli un nodrošinot efektīvu piekļuvi neatkarīgajiem tirgus dalībniekiem; piekrīt Komisijai, ka konkurences apstākļi mehānisko transportlīdzekļu sekundārajā tirgū arī tieši ietekmē sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas, ka ar šo reformu nevarēs sasniegt Komisijas mērķi — arī turpmāk veicināt efektīvu konkurenci mehānisko transportlīdzekļu sekundārajā tirgū, ņemot vērā patērētāju izvēli un nodrošinot efektīvu piekļuvi neatkarīgajiem tirgus dalībniekiem; piekrīt Komisijai, ka konkurences apstākļi mehānisko transportlīdzekļu sekundārajā tirgū arī tieši ietekmē sabiedrības drošību;

| 15. | aicina Komisiju saglabāt 30 % robežvērtību saistībām par rezerves daļu iegādi, lai autorizētie remontētāji varētu iegadāties rezerves daļas arī no citiem piegādātājiem, nevis tikai transportlīdzekļu ražotājiem, un viņiem nevajadzētu atkal nonākt piespiedu piegādes atkarībā, kas palielinātu rezerves daļu cenas un samazinātu citu rezerves daļu piegādātāju darbību; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju saglabāt 30 % robežvērtību saistībām par rezerves daļu iegādi, lai autorizētie remontētāji varētu iegadāties rezerves daļas arī no citiem piegādātājiem, nevis tikai transportlīdzekļu ražotājiem, un viņiem nevajadzētu atkal nonākt piespiedu piegādes atkarībā, kas palielinātu rezerves daļu cenas un samazinātu citu rezerves daļu piegādātāju darbību;

| 16. | uzsver, ka Eiropas Savienības patērētājiem un citi galalietotājiem vajadzētu būt iespējai bez problēmām iegādāties automobili par konkurētspējīgām cenām, pat lielā skaitā un neskatoties uz piegādātāja izvēlēto izplatīšanas sistēmu, un iespējai izvēlēties remonta un tehniskās apkopes vietu un veidu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Eiropas Savienības patērētājiem un citi galalietotājiem vajadzētu būt iespējai bez problēmām iegādāties automobili par konkurētspējīgām cenām, pat lielā skaitā un neskatoties uz piegādātāja izvēlēto izplatīšanas sistēmu, un iespējai izvēlēties remonta un tehniskās apkopes vietu un veidu;

| 17. | šajā saistībā atgādina par atkārtotiem Parlamenta aicinājumiem par videi nekaitīgāku transportlīdzekļu izvēli un Komisijas priekšsēdētāja paziņojumus par videi nekaitīgākas ekonomikas īstenošanu; uzskata, ka vairāku zīmolu tirgošana un viegla piekļuve remonta un tehniskās apkopes pakalpojumiem palīdzēs sasniegt mērķi par zemāku emisiju transportlīdzekļiem, jo tas ļaus pirms pirkuma izdarīšanas viegli salīdzināt piedāvātos transportlīdzekļus un nodrošinās transportlīdzekļu atbilstošu darbību; atkārto prasību izvērtēt, cik efektīvs ir mehānisko transportlīdzekļu nozarei piešķirtais valsts atbalsts, lai nodrošinātu tās atlabšanu ekoloģiskā veidā; |
| --- | --- |

17.

šajā saistībā atgādina par atkārtotiem Parlamenta aicinājumiem par videi nekaitīgāku transportlīdzekļu izvēli un Komisijas priekšsēdētāja paziņojumus par videi nekaitīgākas ekonomikas īstenošanu; uzskata, ka vairāku zīmolu tirgošana un viegla piekļuve remonta un tehniskās apkopes pakalpojumiem palīdzēs sasniegt mērķi par zemāku emisiju transportlīdzekļiem, jo tas ļaus pirms pirkuma izdarīšanas viegli salīdzināt piedāvātos transportlīdzekļus un nodrošinās transportlīdzekļu atbilstošu darbību; atkārto prasību izvērtēt, cik efektīvs ir mehānisko transportlīdzekļu nozarei piešķirtais valsts atbalsts, lai nodrošinātu tās atlabšanu ekoloģiskā veidā;

| 18. | pauž bažas, ka Komisijas ierosinātās pamatnostādnes mehānisko transportlīdzekļu nozarē nav pietiekami precīzas, lai nodrošinātu, ka neatkarīgie tirgotāji saņem tehnisko informāciju tikpat saprotamā veidā kā Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Regulā (EK) Nr. 595/2009; turklāt aicina Komisiju atjaunināt tehniskās informācijas definēšanu, pamatojoties uz tehnoloģisko progresu, un nodrošināt nepārtrauktu piekļuvi atjauninātajiem pakalpojumu un rezerves daļu datiem viegli pieejamā elektroniskajā formātā; |
| --- | --- |

18.

pauž bažas, ka Komisijas ierosinātās pamatnostādnes mehānisko transportlīdzekļu nozarē nav pietiekami precīzas, lai nodrošinātu, ka neatkarīgie tirgotāji saņem tehnisko informāciju tikpat saprotamā veidā kā Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Regulā (EK) Nr. 595/2009; turklāt aicina Komisiju atjaunināt tehniskās informācijas definēšanu, pamatojoties uz tehnoloģisko progresu, un nodrošināt nepārtrauktu piekļuvi atjauninātajiem pakalpojumu un rezerves daļu datiem viegli pieejamā elektroniskajā formātā;

| 19. | aicina Komisiju piemērot jaunos sekundārā tirgus noteikumus no 2010. gada 1. jūnija, neatkarīgi no vēl pieņemamajiem risinājumiem jauno mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju piemērot jaunos sekundārā tirgus noteikumus no 2010. gada 1. jūnija, neatkarīgi no vēl pieņemamajiem risinājumiem jauno mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības jomā;

| 20. | aicina Komisiju pievērst uzmanību jauniem, konkurences prasībām neatbilstošiem klientu sasaistīšanas pasākumu veidiem, piemēram, jebkuram pēcpārdošanas pakalpojumam, kas saistīts ar transportlīdzekļa remontu vai tehnisko apskati, ko veic tikai noteikta zīmola uzņēmumu ķēdē; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju pievērst uzmanību jauniem, konkurences prasībām neatbilstošiem klientu sasaistīšanas pasākumu veidiem, piemēram, jebkuram pēcpārdošanas pakalpojumam, kas saistīts ar transportlīdzekļa remontu vai tehnisko apskati, ko veic tikai noteikta zīmola uzņēmumu ķēdē;

| 21. | aicina Komisiju regulāri uzraudzīt automobiļu nozares jaunā tiesiskā regulējuma īstenošanu; jo īpaši mudina Komisiju pirms pagarinājuma beigām veikt mehānisko transportlīdzekļu sākotnējā tirgus konkurences apstākļu padziļinātu atkārtotu novērtēšanu, koncentrējoties uz atsevišķu līguma noteikumu, piemēram, vairāku zīmolu tirgošanas, uzņēmuma pārņemšanas un rezerves daļu iegādes robežvērtību, radīto ietekmi un ierosinātā rīcības kodeksa noteikumiem; šajā saistībā mudina Komisiju apsvērt visas regulatīvās iespējas un veikt atbilstīgus pasākumus, tostarp no jauna pagarināt MTAR daļu vai pārskatīt VGAR, ja šķitīs, ka konkurences apstākļi īpaši sākotnējā tirgū ir ievērojami pasliktinājušies; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju regulāri uzraudzīt automobiļu nozares jaunā tiesiskā regulējuma īstenošanu; jo īpaši mudina Komisiju pirms pagarinājuma beigām veikt mehānisko transportlīdzekļu sākotnējā tirgus konkurences apstākļu padziļinātu atkārtotu novērtēšanu, koncentrējoties uz atsevišķu līguma noteikumu, piemēram, vairāku zīmolu tirgošanas, uzņēmuma pārņemšanas un rezerves daļu iegādes robežvērtību, radīto ietekmi un ierosinātā rīcības kodeksa noteikumiem; šajā saistībā mudina Komisiju apsvērt visas regulatīvās iespējas un veikt atbilstīgus pasākumus, tostarp no jauna pagarināt MTAR daļu vai pārskatīt VGAR, ja šķitīs, ka konkurences apstākļi īpaši sākotnējā tirgū ir ievērojami pasliktinājušies;

| 22. | uzsver, ka Komisijai ir jāinformē Parlaments par jebkādiem jaunā tiesiskā regulējuma pielāgojumiem, ko tā varētu ierosināt pieņemt pēc veiktās tirgus uzraudzības; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Komisijai ir jāinformē Parlaments par jebkādiem jaunā tiesiskā regulējuma pielāgojumiem, ko tā varētu ierosināt pieņemt pēc veiktās tirgus uzraudzības;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV 36, 6.3.1965., 533. lpp.

(2)  OV L 382, 31.12.1986., 17. lpp.

(3)  OV L 336, 29.12.1999., 21. lpp.

(4)  OV L 203, 1.8.2002., 30. lpp.

(5)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

(6)  OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.

(7)  OV C 291, 13.10.2000., 1. lpp.

(8)  OV C 101, 27.4.2004., 97. lpp.

(9)  OV C 187 E, 7.8.2003., 149. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0007.

(11)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0186.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0050.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/95

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsKomisijas paziņojums par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība

P7_TA(2010)0152

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība (2009/2103(INI))

2011/C 81 E/19

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība (COM(2009)0291),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (1),

ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par dokumentu “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. jūnija secinājumus par ar vēzi saistītā sloga mazināšanu (4),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 2. decembra Ieteikumu Nr. 2003/878/EK par vēža skrīningu (5),

ņemot vērā 2007. gada 11. oktobra deklarāciju par visaptverošas stratēģijas nepieciešamību vēža apkarošanai (6),

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par cīņu pret vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā (7),

ņemot vērā 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par jautājumiem, kas saistīti ar krūts vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā (8),

ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par krūts vēzi Eiropas Savienībā (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 29. marta Lēmumu Nr. 646/96/EK, ar ko sabiedrības veselības nodrošināšanas darbību ietvaros (1996.-2000. gads) apstiprina Kopienas rīcības plānu cīņai pret vēzi (10),

ņemot vērā Padomes 2004. gada 2. jūnija Lēmumu 2004/513/EK attiecībā uz PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli noslēgšanu (11),

ņemot vērā Eiropas kodeksu pret vēzi — trešā redakcija,

ņemot vērā Starptautiskās Vēža pētījumu aģentūras (IARC) 2008. gada ziņojumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta deklarāciju par C hepatītu (12),

ņemot vērā visu partiju interešu grupas “Eiropas Parlamenta deputāti pret vēzi” darbību un secinājumus,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 184. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (13) 35. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0121/2010),

| A. | tā kā, neraugoties uz sasniegumiem medicīnas jomā, vēzis turpina epidēmiski izplatīties visā pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā, neraugoties uz sasniegumiem medicīnas jomā, vēzis turpina epidēmiski izplatīties visā pasaulē;

| B. | tā kā dažas valstis ir guvušas panākumus vēža izplatības mazināšanā, pateicoties pretsmēķēšanas politikai un uzlabojot sekundārās profilakses pasākumus un atsevišķu vēža formu ārstēšanu (14); |
| --- | --- |

B.

tā kā dažas valstis ir guvušas panākumus vēža izplatības mazināšanā, pateicoties pretsmēķēšanas politikai un uzlabojot sekundārās profilakses pasākumus un atsevišķu vēža formu ārstēšanu (14);

| C. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem vēzis ir viens no galvenajiem nāves cēloņiem visā pasaulē un 2004. gadā vēzis izraisīja aptuveni 13 % no visiem nāves gadījumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem vēzis ir viens no galvenajiem nāves cēloņiem visā pasaulē un 2004. gadā vēzis izraisīja aptuveni 13 % no visiem nāves gadījumiem;

| D. | tā kā 2006. gadā vēzis bija otrais visizplatītākais nāves cēlonis, kas bija par iemeslu diviem no desmit sieviešu nāves gadījumiem un trijiem no desmit vīriešu nāves gadījumiem, un tas atbilst apmēram 3,2 miljoniem ES iedzīvotāju gadā ar diagnosticētu vēzi, un nāves gadījumus lielākoties izraisīja plaušu, kolorektālais un krūts vēzis; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2006. gadā vēzis bija otrais visizplatītākais nāves cēlonis, kas bija par iemeslu diviem no desmit sieviešu nāves gadījumiem un trijiem no desmit vīriešu nāves gadījumiem, un tas atbilst apmēram 3,2 miljoniem ES iedzīvotāju gadā ar diagnosticētu vēzi, un nāves gadījumus lielākoties izraisīja plaušu, kolorektālais un krūts vēzis;

| E. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras (IARC) aplēsēm dzīves laikā katram trešajam eiropietim tiek diagnosticēts vēzis un katrs ceturtais eiropietis mirst no šīs slimības; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras (IARC) aplēsēm dzīves laikā katram trešajam eiropietim tiek diagnosticēts vēzis un katrs ceturtais eiropietis mirst no šīs slimības;

| F. | tā kā saskaņā ar prognozēm 2010. gadā 3 miljoniem eiropiešu tiks diagnosticēts vēzis un paredzams, ka gandrīz 2 miljoni mirs no vēža, savukārt prognozes 2020. gadam paredz, ka ar vēzi saslims 3,4 miljoni eiropiešu un šī slimība izraisīs vairāk nekā 2,1 miljona nāvi; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar prognozēm 2010. gadā 3 miljoniem eiropiešu tiks diagnosticēts vēzis un paredzams, ka gandrīz 2 miljoni mirs no vēža, savukārt prognozes 2020. gadam paredz, ka ar vēzi saslims 3,4 miljoni eiropiešu un šī slimība izraisīs vairāk nekā 2,1 miljona nāvi;

| G. | tā kā biežāk sastopamie vēža veidi sievietēm un vīriešiem ir atšķirīgi, proti, sievietēm izplatītākie vēža veidi ir krūts vēzis, dzemdes kakla vēzis, endometrija vēzis, olvadu vēzis, olnīcu vēzis un maksts vēzis, un sieviešu vidū plaši izplatīts ir arī kuņģa un kolorektālais vēzis; tā kā daudzās Eiropas valstīs aizvien izplatītāks kļūst krūts vēzis, kas skar arī jaunas sievietes, un katru gadu ES 275 000 sieviešu saslimst ar krūts vēzi; |
| --- | --- |

G.

tā kā biežāk sastopamie vēža veidi sievietēm un vīriešiem ir atšķirīgi, proti, sievietēm izplatītākie vēža veidi ir krūts vēzis, dzemdes kakla vēzis, endometrija vēzis, olvadu vēzis, olnīcu vēzis un maksts vēzis, un sieviešu vidū plaši izplatīts ir arī kuņģa un kolorektālais vēzis; tā kā daudzās Eiropas valstīs aizvien izplatītāks kļūst krūts vēzis, kas skar arī jaunas sievietes, un katru gadu ES 275 000 sieviešu saslimst ar krūts vēzi;

| H. | tā kā vēža apkarošana ir jāuzskata par nozīmīgu Veselības stratēģijas daļu; |
| --- | --- |

H.

tā kā vēža apkarošana ir jāuzskata par nozīmīgu Veselības stratēģijas daļu;

| I. | tā kā 30 % gadījumu vēzi iespējams novērst un mazināt tā sekas ar agrīnu diagnostiku un ārstēšanu, bet sievietēm paredzēto skrīninga programmu efektivitāte valstīs ir atšķirīga un atkarīga no tā, cik lielu daļu sieviešu tās aptver, cik pieejama un kvalitatīva ir mamogrāfija, no ārstēšanas un citiem faktoriem; |
| --- | --- |

I.

tā kā 30 % gadījumu vēzi iespējams novērst un mazināt tā sekas ar agrīnu diagnostiku un ārstēšanu, bet sievietēm paredzēto skrīninga programmu efektivitāte valstīs ir atšķirīga un atkarīga no tā, cik lielu daļu sieviešu tās aptver, cik pieejama un kvalitatīva ir mamogrāfija, no ārstēšanas un citiem faktoriem;

| J. | tā kā ar vēzi slimus bērnus, kas ir mazuļu galvenais slimību izraisītas nāves iemesls, varētu sekmīgi ārstēt, sasniedzot 80 % izdzīvotības rādītāju; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar vēzi slimus bērnus, kas ir mazuļu galvenais slimību izraisītas nāves iemesls, varētu sekmīgi ārstēt, sasniedzot 80 % izdzīvotības rādītāju;

| K. | tā kā profilakse ietver gan primārās profilakses pasākumus saslimstības novēršanai, gan sekundārās profilakses pasākumus, veicot skrīningu un agrīnu diagnostiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā profilakse ietver gan primārās profilakses pasākumus saslimstības novēršanai, gan sekundārās profilakses pasākumus, veicot skrīningu un agrīnu diagnostiku;

| L. | tā kā efektīvi primārās profilakses pasākumi varētu lielā mērā uzlabot veselības stāvokli, īstenojot uz iedzīvotājiem orientētu rīcību un pasākumus veselīga dzīvesveida popularizēšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā efektīvi primārās profilakses pasākumi varētu lielā mērā uzlabot veselības stāvokli, īstenojot uz iedzīvotājiem orientētu rīcību un pasākumus veselīga dzīvesveida popularizēšanai;

| M. | tā kā profilakse ietver gan primārās profilakses pasākumus saslimstības novēršanai, kurus var īstenot, mazinot iedzīvotāju saskari ar vides piesārņojumu, kas var izraisīt vēzi, gan sekundārās profilakses pasākumus, veicot skrīningu un agrīnu diagnostiku; |
| --- | --- |

M.

tā kā profilakse ietver gan primārās profilakses pasākumus saslimstības novēršanai, kurus var īstenot, mazinot iedzīvotāju saskari ar vides piesārņojumu, kas var izraisīt vēzi, gan sekundārās profilakses pasākumus, veicot skrīningu un agrīnu diagnostiku;

| N. | tā kā saslimstību ar dzemdes kakla vēzi (otro sieviešu vidū izplatītāko vēža veidu pēc krūts vēža) ir iespējams novērst ar piemērotu ārstēšanu, piemēram, profilaktiskām vakcīnām pret kancerogēniem vīrusiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā saslimstību ar dzemdes kakla vēzi (otro sieviešu vidū izplatītāko vēža veidu pēc krūts vēža) ir iespējams novērst ar piemērotu ārstēšanu, piemēram, profilaktiskām vakcīnām pret kancerogēniem vīrusiem;

| O. | tā kā vēzi dažādās stadijās izraisa daudzi faktori un tādēļ vēža profilakses jomā ir vajadzīga jauna profilakses paradigma, lai jautājumus par cēloņiem, kuri saistīti ar ģenētiku, dzīvesveidu, darba apstākļiem un vidi risinātu līdzvērtīgi, atspoguļojot pašreizējo dažādo cēloņu kombināciju, nevis koncentrējoties uz atsevišķiem cēloņiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā vēzi dažādās stadijās izraisa daudzi faktori un tādēļ vēža profilakses jomā ir vajadzīga jauna profilakses paradigma, lai jautājumus par cēloņiem, kuri saistīti ar ģenētiku, dzīvesveidu, darba apstākļiem un vidi risinātu līdzvērtīgi, atspoguļojot pašreizējo dažādo cēloņu kombināciju, nevis koncentrējoties uz atsevišķiem cēloņiem;

| P. | tā kā vides faktori ietver ne tikai tabakas dūmus vidē, radiāciju un pārmērīgu UV staru ietekmi, bet arī tādu pārtikā, gaisā, augsnē un ūdenī esošo piesārņojošo vielu ietekmi, kuras rodas cita starpā ražošanas procesā vai lauksaimniecības darbību rezultātā, vai šādu vielu klātbūtni, piemēram, būvizstrādājumos un patēriņa precēs; |
| --- | --- |

P.

tā kā vides faktori ietver ne tikai tabakas dūmus vidē, radiāciju un pārmērīgu UV staru ietekmi, bet arī tādu pārtikā, gaisā, augsnē un ūdenī esošo piesārņojošo vielu ietekmi, kuras rodas cita starpā ražošanas procesā vai lauksaimniecības darbību rezultātā, vai šādu vielu klātbūtni, piemēram, būvizstrādājumos un patēriņa precēs;

| Q. | tā kā slimību galvenokārt izraisa kancerogēno vielu ietekme, jo cilvēki tās ieelpo, apēd un iedzer vai tās ietekmē viņus personīgajā vai darba vidē; ieradumi, piemēram, smēķēšana, uztura izvēle un fiziskās aktivitātes, kā arī darba un vides apstākļi, būtiski ietekmē vēža attīstību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā slimību galvenokārt izraisa kancerogēno vielu ietekme, jo cilvēki tās ieelpo, apēd un iedzer vai tās ietekmē viņus personīgajā vai darba vidē; ieradumi, piemēram, smēķēšana, uztura izvēle un fiziskās aktivitātes, kā arī darba un vides apstākļi, būtiski ietekmē vēža attīstību;

| R. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem katru gadu vismaz 10 % ar vēzi saistīto nāves gadījumu izraisa kancerogēno vielu ietekme darba vietā; tā kā šādu ietekmi varētu novērst, aizstājot kancerogēnās vielas ar mazāk kaitīgām vielām; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem katru gadu vismaz 10 % ar vēzi saistīto nāves gadījumu izraisa kancerogēno vielu ietekme darba vietā; tā kā šādu ietekmi varētu novērst, aizstājot kancerogēnās vielas ar mazāk kaitīgām vielām;

| S. | tā kā straujais saslimstības ar atsevišķām vēža formām, piemēram, ar sēklinieku vēzi un nehodžkina limfomu, pieaugums un bērnu saslimšanas ar vēzi pieaugums par 1 % gadā Eiropā pēdējo 20 gadu laikā (saskaņā ar PVO datiem) liecina, ka ir jāņem vērā vides faktori; |
| --- | --- |

S.

tā kā straujais saslimstības ar atsevišķām vēža formām, piemēram, ar sēklinieku vēzi un nehodžkina limfomu, pieaugums un bērnu saslimšanas ar vēzi pieaugums par 1 % gadā Eiropā pēdējo 20 gadu laikā (saskaņā ar PVO datiem) liecina, ka ir jāņem vērā vides faktori;

| T. | tā kā efektīvi sekundārās profilakses pasākumi, kuru mērķis ir konstatēt saslimšanu agrīnā stadijā, arī var veicināt veselības profilaksi, ievērojami palīdzot uzlabot veselību; tā kā saskaņā ar prognozēm, ja visām attiecīgajām iedzīvotājām veiktu dzemdes kakla vēža skrīningu, zaudēto dzīves gadu skaitu varētu samazināt par 94 %, un ik 152 onkocitoloģiskās uztriepes pārbaudes nodrošinātu vienu atgūtu dzīves gadu; |
| --- | --- |

T.

tā kā efektīvi sekundārās profilakses pasākumi, kuru mērķis ir konstatēt saslimšanu agrīnā stadijā, arī var veicināt veselības profilaksi, ievērojami palīdzot uzlabot veselību; tā kā saskaņā ar prognozēm, ja visām attiecīgajām iedzīvotājām veiktu dzemdes kakla vēža skrīningu, zaudēto dzīves gadu skaitu varētu samazināt par 94 %, un ik 152 onkocitoloģiskās uztriepes pārbaudes nodrošinātu vienu atgūtu dzīves gadu;

| U. | tā kā ķīmiskajām vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, ir ievērojama nozīme vēža veidošanās procesā, piemēram, krūts vēža vai sēklinieku vēža veidošanās procesā, un tāpēc attiecībā uz tām nepieciešama konkrēta rīcība; |
| --- | --- |

U.

tā kā ķīmiskajām vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, ir ievērojama nozīme vēža veidošanās procesā, piemēram, krūts vēža vai sēklinieku vēža veidošanās procesā, un tāpēc attiecībā uz tām nepieciešama konkrēta rīcība;

| V. | tā kā Eiropas veselības aizsardzības sistēmām ir būtiskas problēmas to ilgtermiņa ilgtspējības jomā un galvenā no tām ir sabiedrības novecošanas ietekme uz prasībām pēc darba spēka un vispārējiem veselības aprūpes izdevumiem; turklāt jaunās tehnoloģijas, lai gan sniedz būtisku labumu, tomēr nevar darboties bez attiecīgi apmācīta personāla un, iespējams, lielākām izmaksām; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas veselības aizsardzības sistēmām ir būtiskas problēmas to ilgtermiņa ilgtspējības jomā un galvenā no tām ir sabiedrības novecošanas ietekme uz prasībām pēc darba spēka un vispārējiem veselības aprūpes izdevumiem; turklāt jaunās tehnoloģijas, lai gan sniedz būtisku labumu, tomēr nevar darboties bez attiecīgi apmācīta personāla un, iespējams, lielākām izmaksām;

| W. | tā kā saslimstība ar atsevišķiem vēža veidiem, piemēram, dzemdes kakla vēzi, ir ievērojami izplatītāka noteiktās imigranšu grupās un tāpēc ir nepieciešams garantēt, ka profilakses pasākumi un agrīnās diagnosticēšanas programmas ir orientētas uz šīm augstā riska grupām un ir pieejamas tām; |
| --- | --- |

W.

tā kā saslimstība ar atsevišķiem vēža veidiem, piemēram, dzemdes kakla vēzi, ir ievērojami izplatītāka noteiktās imigranšu grupās un tāpēc ir nepieciešams garantēt, ka profilakses pasākumi un agrīnās diagnosticēšanas programmas ir orientētas uz šīm augstā riska grupām un ir pieejamas tām;

| X. | tā kā sabiedrības novecošana Eiropas Savienībā ir viens no iemesliem, kāpēc palielinās ar vēzi saistītais slogs visā Eiropas Savienībā, un tā kā vēža saslimstības gadījumu skaita palielināšanās radīs papildu spiedienu valsts finansēm un privātā sektora ekonomikas produktivitātei, tādējādi ar vēzi saistīto veselības radītāju uzlabojums pozitīvi ietekmēs arī ilgtermiņa ekonomiskos rādītājus; |
| --- | --- |

X.

tā kā sabiedrības novecošana Eiropas Savienībā ir viens no iemesliem, kāpēc palielinās ar vēzi saistītais slogs visā Eiropas Savienībā, un tā kā vēža saslimstības gadījumu skaita palielināšanās radīs papildu spiedienu valsts finansēm un privātā sektora ekonomikas produktivitātei, tādējādi ar vēzi saistīto veselības radītāju uzlabojums pozitīvi ietekmēs arī ilgtermiņa ekonomiskos rādītājus;

| Y. | tā kā vēža izplatība korelē ar vecuma pieaugumu un ir cieši saistīta ar vecumu un tā kā līdz ar sabiedrības novecošanu palielināsies arī kopējais vēža saslimstības gadījumu skaits; šī tendence izpaudīsies galvenokārt gados vecāku sieviešu vidū, jo sievietēm vēl joprojām ir lielāks paredzamais dzīves ilgums nekā vīriešiem, un tādēļ ir jānodrošina, ka profilakses un agrīnās diagnostikas programmas ir pieejamas ne tikai pusmūža sievietēm, bet arī gados vecākām un pavisam vecām sievietēm; |
| --- | --- |

Y.

tā kā vēža izplatība korelē ar vecuma pieaugumu un ir cieši saistīta ar vecumu un tā kā līdz ar sabiedrības novecošanu palielināsies arī kopējais vēža saslimstības gadījumu skaits; šī tendence izpaudīsies galvenokārt gados vecāku sieviešu vidū, jo sievietēm vēl joprojām ir lielāks paredzamais dzīves ilgums nekā vīriešiem, un tādēļ ir jānodrošina, ka profilakses un agrīnās diagnostikas programmas ir pieejamas ne tikai pusmūža sievietēm, bet arī gados vecākām un pavisam vecām sievietēm;

| Z. | tā kā Lisabonas līgumā ir noteikta Eiropas Savienības un dalībvalstu dalītā kompetence attiecībā uz kopīgo drošību sabiedrības veselības jomā, piemēram, fiziskās un garīgās veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Lisabonas līgumā ir noteikta Eiropas Savienības un dalībvalstu dalītā kompetence attiecībā uz kopīgo drošību sabiedrības veselības jomā, piemēram, fiziskās un garīgās veselības aizsardzības jomā;

| AA. | tā kā to cilvēku skaits, kas mirst no vēža, jaunajās dalībvalstīs ir lielāks nekā 15 valstu ES; |
| --- | --- |

AA.

tā kā to cilvēku skaits, kas mirst no vēža, jaunajās dalībvalstīs ir lielāks nekā 15 valstu ES;

| AB. | tā kā saskaņā ar PVO aplēsēm vismaz trešdaļu visu vēža gadījumu varētu novērst un profilakse ir izmaksu ziņā visefektīvākā ilgtermiņa stratēģija cīņai pret vēzi, un tiek lēsts, ka vēzi varētu novērst, ietekmējot vai novēršot riska pamatfaktorus, piemēram, smēķēšanu, lieko svaru, nepietiekamu augļu un dārzeņu lietošanu uzturā, mazkustīgu dzīvesveidu un alkohola lietošanu, infekcijas izraisītājus, kā arī novēršot dažu ķīmisko vielu un jonizējošā starojuma ietekmi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā saskaņā ar PVO aplēsēm vismaz trešdaļu visu vēža gadījumu varētu novērst un profilakse ir izmaksu ziņā visefektīvākā ilgtermiņa stratēģija cīņai pret vēzi, un tiek lēsts, ka vēzi varētu novērst, ietekmējot vai novēršot riska pamatfaktorus, piemēram, smēķēšanu, lieko svaru, nepietiekamu augļu un dārzeņu lietošanu uzturā, mazkustīgu dzīvesveidu un alkohola lietošanu, infekcijas izraisītājus, kā arī novēršot dažu ķīmisko vielu un jonizējošā starojuma ietekmi;

| AC. | tā kā nepilnvērtīgs uzturs, mazkustīgs dzīvesveids, liekais svars, tabaka un alkohols ir arī citām hroniskām slimībām raksturīgi riska faktori, piemēram, sirds un asinsvadu slimībām, 2. tipa diabētam un elpošanas ceļu slimībām, un tāpēc vēža profilakses programmas vajadzētu īstenot integrētas hronisko slimību profilakses programmas ietvaros; |
| --- | --- |

AC.

tā kā nepilnvērtīgs uzturs, mazkustīgs dzīvesveids, liekais svars, tabaka un alkohols ir arī citām hroniskām slimībām raksturīgi riska faktori, piemēram, sirds un asinsvadu slimībām, 2. tipa diabētam un elpošanas ceļu slimībām, un tāpēc vēža profilakses programmas vajadzētu īstenot integrētas hronisko slimību profilakses programmas ietvaros;

| AD. | tā kā jau 1987. gadā eksperti izveidoja Eiropas kodeksu pret vēzi, kas bija ar zinātniskiem datiem pamatots instruments profilakses veicināšanai; |
| --- | --- |

AD.

tā kā jau 1987. gadā eksperti izveidoja Eiropas kodeksu pret vēzi, kas bija ar zinātniskiem datiem pamatots instruments profilakses veicināšanai;

| AE. | tā kā daži no iemesliem lielajai atšķirībai Eiropas valstīs attiecībā uz piecu gadu izdzīvošanas koeficienta sasniegšanu vairuma vēža veidu gadījumā ir satraucošās un nepieņemamās atšķirības vēža ārstēšanas iespēju kvalitātes, skrīninga programmu, uz zinātniskiem datiem balstītas labākās prakses pamatnostādņu, staru terapijas iekārtu un pretvēža zāļu pieejamības ziņā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā daži no iemesliem lielajai atšķirībai Eiropas valstīs attiecībā uz piecu gadu izdzīvošanas koeficienta sasniegšanu vairuma vēža veidu gadījumā ir satraucošās un nepieņemamās atšķirības vēža ārstēšanas iespēju kvalitātes, skrīninga programmu, uz zinātniskiem datiem balstītas labākās prakses pamatnostādņu, staru terapijas iekārtu un pretvēža zāļu pieejamības ziņā;

| AF. | tā kā Eiropas Savienībā vēl aizvien ir izplatītas atšķirības iedzīvotāju veselības stāvoklī un tā kā ierobežoto resursu un ierobežotās piekļuves informācijai un pakalpojumiem dēļ nelabvēlīgā situācijā esošo iedzīvotāju grupām risks saskarties ar negatīvu ārstēšanas rezultātu ir lielāks nekā tiem, kuru sociāli ekonomiskais stāvoklis ir labāks; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Eiropas Savienībā vēl aizvien ir izplatītas atšķirības iedzīvotāju veselības stāvoklī un tā kā ierobežoto resursu un ierobežotās piekļuves informācijai un pakalpojumiem dēļ nelabvēlīgā situācijā esošo iedzīvotāju grupām risks saskarties ar negatīvu ārstēšanas rezultātu ir lielāks nekā tiem, kuru sociāli ekonomiskais stāvoklis ir labāks;

| AG. | tā kā vēža izplatību var samazināt un ietekmēt, īstenojot uz pierādījumiem balstītas stratēģijas vēža agrīnai diagnosticēšanai un vēža pacientu ārstēšanai; |
| --- | --- |

AG.

tā kā vēža izplatību var samazināt un ietekmēt, īstenojot uz pierādījumiem balstītas stratēģijas vēža agrīnai diagnosticēšanai un vēža pacientu ārstēšanai;

| AH. | tā kā saskaņā ar aplēsēm 25 % no vēža izraisītajiem nāves gadījumiem Eiropas Savienībā ir saistīti ar smēķēšanu; tā kā smēķēšana ir cēlonis aptuveni 80–90 % plaušu vēža izraisītas nāves gadījumiem visā pasaulē, tā kā smēķēšana jaunu meiteņu vidū kļūst arvien izplatītāka, kā rezultātā nākotnē pieaugs plaušu vēža risks sievietēm; |
| --- | --- |

AH.

tā kā saskaņā ar aplēsēm 25 % no vēža izraisītajiem nāves gadījumiem Eiropas Savienībā ir saistīti ar smēķēšanu; tā kā smēķēšana ir cēlonis aptuveni 80–90 % plaušu vēža izraisītas nāves gadījumiem visā pasaulē, tā kā smēķēšana jaunu meiteņu vidū kļūst arvien izplatītāka, kā rezultātā nākotnē pieaugs plaušu vēža risks sievietēm;

| AI. | tā kā pēdējo 20 gadu laikā aknu vēža saslimstības gadījumu skaits ir vairāk nekā dubultojies un 2006. gadā 27 valstu ES bija 50 300 jaunu šī vēža veida gadījumu un 45 771 cilvēks mira no šīs slimības, un tā kā līdztekus liekajam svaram un pārmērīgai alkohola lietošanai 75 % līdz 85 % gadījumu primārā aknu vēža cēlonis ir ilgstošas vīrushepatīta infekcijas (B vai C); |
| --- | --- |

AI.

tā kā pēdējo 20 gadu laikā aknu vēža saslimstības gadījumu skaits ir vairāk nekā dubultojies un 2006. gadā 27 valstu ES bija 50 300 jaunu šī vēža veida gadījumu un 45 771 cilvēks mira no šīs slimības, un tā kā līdztekus liekajam svaram un pārmērīgai alkohola lietošanai 75 % līdz 85 % gadījumu primārā aknu vēža cēlonis ir ilgstošas vīrushepatīta infekcijas (B vai C);

| AJ. | tā kā ir vispārēji atzīts, ka dzīves veids, jo īpaši uztura paradumi, ietekmē audzēju attīstību un tāpēc laba pilnvērtīga uztura uzņemšana uzlabo vēža slimnieku izdzīvošanas iespējas un dzīves kvalitāti (vismaz dažu konkrētu audzēju veidu gadījumā); |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ir vispārēji atzīts, ka dzīves veids, jo īpaši uztura paradumi, ietekmē audzēju attīstību un tāpēc laba pilnvērtīga uztura uzņemšana uzlabo vēža slimnieku izdzīvošanas iespējas un dzīves kvalitāti (vismaz dažu konkrētu audzēju veidu gadījumā);

| AK. | tā kā, ievērojot veselīgāku dzīves veidu, noteiktus vēža veidus var novērst un kopumā uzlabot veselību un tā kā vēzis ir ārstējams vai izārstēšanas izredzes ir daudz lielākas, ja to diagnosticē agrīnā stadijā; |
| --- | --- |

AK.

tā kā, ievērojot veselīgāku dzīves veidu, noteiktus vēža veidus var novērst un kopumā uzlabot veselību un tā kā vēzis ir ārstējams vai izārstēšanas izredzes ir daudz lielākas, ja to diagnosticē agrīnā stadijā;

| AL. | tā kā vēzis ir arī cieši saistīts ar sociālo un ekonomisko stāvokli un vēža faktori ir izteiktāki to iedzīvotāju grupās, kuriem ir viszemākais izglītības līmenis; turklāt pacientiem no zemāka sociālekonomiskā slāņa ir kopumā sliktāki izdzīvošanas rādītāji nekā iedzīvotājiem ar augstāku dzīves līmeni; |
| --- | --- |

AL.

tā kā vēzis ir arī cieši saistīts ar sociālo un ekonomisko stāvokli un vēža faktori ir izteiktāki to iedzīvotāju grupās, kuriem ir viszemākais izglītības līmenis; turklāt pacientiem no zemāka sociālekonomiskā slāņa ir kopumā sliktāki izdzīvošanas rādītāji nekā iedzīvotājiem ar augstāku dzīves līmeni;

| AM. | tā kā labi plānotas un labi vadītas valstu programmas cīņai pret vēzi samazina vēža saslimstības gadījumu skaitu un mirstību — dažos gadījumos par vairāk nekā par 70 % — un uzlabo vēža slimnieku dzīvi, neatkarīgi no tā, cik ierobežoti ir valsts resursi; |
| --- | --- |

AM.

tā kā labi plānotas un labi vadītas valstu programmas cīņai pret vēzi samazina vēža saslimstības gadījumu skaitu un mirstību — dažos gadījumos par vairāk nekā par 70 % — un uzlabo vēža slimnieku dzīvi, neatkarīgi no tā, cik ierobežoti ir valsts resursi;

| AN. | tā kā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz vēža apkarošanas plānu izstrādi, īstenošanu un kvalitāti; |
| --- | --- |

AN.

tā kā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz vēža apkarošanas plānu izstrādi, īstenošanu un kvalitāti;

| AO. | tā kā vēža skrīninga, diagnosticēšanas un ārstēšanas pakalpojumu kvalitāte un pieejamība un tādējādi arī cīņa pret vēzi ievērojami uzlabojas, ja valstī īsteno plašai sabiedrībai paredzētas efektīvas skrīninga programmas atbilstoši Eiropas pamatnostādnēm, ja tādas jau ir izstrādātas; |
| --- | --- |

AO.

tā kā vēža skrīninga, diagnosticēšanas un ārstēšanas pakalpojumu kvalitāte un pieejamība un tādējādi arī cīņa pret vēzi ievērojami uzlabojas, ja valstī īsteno plašai sabiedrībai paredzētas efektīvas skrīninga programmas atbilstoši Eiropas pamatnostādnēm, ja tādas jau ir izstrādātas;

| AP. | tā kā šobrīd Eiropas Savienībā pastāv ievērojamas atšķirības kvalitātes ziņā attiecībā uz vēža skrīningu, agrīnu diagnosticēšanu un pārraudzību; tā kā šīs atšķirības ir īpaši izteiktas, piemērojot agrīnas diagnosticēšanas procedūras — metodi, kas ļauj īstenot izmaksu ziņā konkrētu un efektīvu slimības sloga samazināšanu; |
| --- | --- |

AP.

tā kā šobrīd Eiropas Savienībā pastāv ievērojamas atšķirības kvalitātes ziņā attiecībā uz vēža skrīningu, agrīnu diagnosticēšanu un pārraudzību; tā kā šīs atšķirības ir īpaši izteiktas, piemērojot agrīnas diagnosticēšanas procedūras — metodi, kas ļauj īstenot izmaksu ziņā konkrētu un efektīvu slimības sloga samazināšanu;

| AQ. | tā kā valsts vēža reģistrs katrā dalībvalstī ir svarīgs, lai sniegtu salīdzināmus datus par saslimstību ar vēzi; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā valsts vēža reģistrs katrā dalībvalstī ir svarīgs, lai sniegtu salīdzināmus datus par saslimstību ar vēzi;

| AR. | tā kā iestāžu sadarbība var uzlabot mūsu kopīgo centienu efektivitāti; |
| --- | --- |

AR.

tā kā iestāžu sadarbība var uzlabot mūsu kopīgo centienu efektivitāti;

| AS. | tā kā ne visās dalībvalstīs onkoloģija ir atzīta par medicīnas specialitāti un ir jānodrošina iespējas pastāvīgi izglītoties medicīnas jomā; |
| --- | --- |

AS.

tā kā ne visās dalībvalstīs onkoloģija ir atzīta par medicīnas specialitāti un ir jānodrošina iespējas pastāvīgi izglītoties medicīnas jomā;

| AT. | tā kā personu brīvu pārvietošanos un darbaspēka brīvu apriti garantē Kopienas tiesības un dibinājumbrīvība kā princips palīdz nodrošināt, ka veselības aizsardzības speciālisti strādā tur, kur viņi ir visnepieciešamākie, tieši palīdzot pacientiem un izvairoties no daudzajām problēmām, kas saistītas ar pacientu pārvietošanos pār robežām; |
| --- | --- |

AT.

tā kā personu brīvu pārvietošanos un darbaspēka brīvu apriti garantē Kopienas tiesības un dibinājumbrīvība kā princips palīdz nodrošināt, ka veselības aizsardzības speciālisti strādā tur, kur viņi ir visnepieciešamākie, tieši palīdzot pacientiem un izvairoties no daudzajām problēmām, kas saistītas ar pacientu pārvietošanos pār robežām;

| AU. | tā kā fiziskā un garīgā veselība ir savstarpēji cieši saistītas un šī abpusējā mijiedarbība pārāk bieži tiek aizmirsta vēža slimnieku un citu ar vēža ārstēšanu saistīto pakalpojumu lietotāju aprūpē; |
| --- | --- |

AU.

tā kā fiziskā un garīgā veselība ir savstarpēji cieši saistītas un šī abpusējā mijiedarbība pārāk bieži tiek aizmirsta vēža slimnieku un citu ar vēža ārstēšanu saistīto pakalpojumu lietotāju aprūpē;

| AV. | tā kā vēža komplicētības dēļ nepieciešama efektīva saziņa starp daudziem visplašākā spektra veselības aprūpes darbiniekiem, kas iesaistīti vēža slimnieku ārstēšanā, un tā kā vēža slimnieku psihosociālā un garīgās veselības aprūpe var uzlabot viņu dzīves ilgumu un kvalitāti; |
| --- | --- |

AV.

tā kā vēža komplicētības dēļ nepieciešama efektīva saziņa starp daudziem visplašākā spektra veselības aprūpes darbiniekiem, kas iesaistīti vēža slimnieku ārstēšanā, un tā kā vēža slimnieku psihosociālā un garīgās veselības aprūpe var uzlabot viņu dzīves ilgumu un kvalitāti;

| AW. | tā kā vēža slimniekiem pašlaik nav vienlīdzīgi pieejama informācija par zālēm un tiem nekavējoties jāsniedz vairāk informācijas katrā slimības stadijā, |
| --- | --- |

AW.

tā kā vēža slimniekiem pašlaik nav vienlīdzīgi pieejama informācija par zālēm un tiem nekavējoties jāsniedz vairāk informācijas katrā slimības stadijā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas partnerību vēža apkarošanai 2009. līdz 2013. gadam, lai atbalstītu dalībvalstu centienus apkarot vēzi, nodrošinot informācijas apzināšanas un apmaiņas sistēmu, zināšanas un resursus vēža profilaksei un kontrolei, un iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas visas Eiropas Savienības kopīgā rīcībā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas partnerību vēža apkarošanai 2009. līdz 2013. gadam, lai atbalstītu dalībvalstu centienus apkarot vēzi, nodrošinot informācijas apzināšanas un apmaiņas sistēmu, zināšanas un resursus vēža profilaksei un kontrolei, un iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas visas Eiropas Savienības kopīgā rīcībā;

| 2. | apgalvo, ka, aktīvi rīkojoties vēža jomā Eiropas līmenī, var izveidot koordinētas rīcības struktūru dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī; Eiropas vēža apkarošanas partnerībai vajadzētu papildināt un turpināt Eiropas iestāžu līdzšinējo darbu veselības jomā, un censties veidot partnerības ar citiem pakalpojumiem un nozarēm, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju vēža profilaksei un ārstēšanai; |
| --- | --- |

2.

apgalvo, ka, aktīvi rīkojoties vēža jomā Eiropas līmenī, var izveidot koordinētas rīcības struktūru dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī; Eiropas vēža apkarošanas partnerībai vajadzētu papildināt un turpināt Eiropas iestāžu līdzšinējo darbu veselības jomā, un censties veidot partnerības ar citiem pakalpojumiem un nozarēm, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju vēža profilaksei un ārstēšanai;

| 3. | atzīst, ka saskaņā ar LESD 168. pantu galvenā atbildība par veselības aizsardzības jomā īstenotajiem pasākumiem ir dalībvalstu kompetencē, bet uzsver Kopienas plāna izstrādes nozīmīgumu un mudina Komisiju un dalībvalstis īstenot vienotu rīcību un visaptverošu pieeju, iekļaujot medicīnas jomu tādās politikas nozarēs kā izglītība, vide, pētniecība un sociālie jautājumi; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka saskaņā ar LESD 168. pantu galvenā atbildība par veselības aizsardzības jomā īstenotajiem pasākumiem ir dalībvalstu kompetencē, bet uzsver Kopienas plāna izstrādes nozīmīgumu un mudina Komisiju un dalībvalstis īstenot vienotu rīcību un visaptverošu pieeju, iekļaujot medicīnas jomu tādās politikas nozarēs kā izglītība, vide, pētniecība un sociālie jautājumi;

| 4. | uzsver, ka visaptverošas un efektīvas partnerības nodrošināšanai vajadzētu izveidot ciešāku sadarbību ar ieinteresētajām personām, iesaistot pilsonisko sabiedrību, kā arī darba devēju un darba ņēmēju organizācijas starptautiskā, Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; Eiropas partnerībai vēža apkarošanā jāpulcē tās puses, kas ir patiešām ieinteresētas uzlabot veselības jomā gūtos rezultātus; nevajadzētu ignorēt paraugprakses pamatnostādņu izstrādes un popularizēšanas nozīmīgumu; partnerības ietvaros vajadzētu arī veidot kanālus saziņai ar citiem forumiem, piemēram, ES Veselības politikas forumu, lai panāktu, ka vēža apkarošanā ieguldītajā darbā tiek attiecīgi ņemti vērā citi apsvērumi, piemēram, nevienlīdzība veselības aprūpē, veselību noteicošie faktori un veselības speciālistu loma, jo tiem visiem ir nepārprotama ietekme uz vēža izplatību un ārstēšanu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka visaptverošas un efektīvas partnerības nodrošināšanai vajadzētu izveidot ciešāku sadarbību ar ieinteresētajām personām, iesaistot pilsonisko sabiedrību, kā arī darba devēju un darba ņēmēju organizācijas starptautiskā, Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; Eiropas partnerībai vēža apkarošanā jāpulcē tās puses, kas ir patiešām ieinteresētas uzlabot veselības jomā gūtos rezultātus; nevajadzētu ignorēt paraugprakses pamatnostādņu izstrādes un popularizēšanas nozīmīgumu; partnerības ietvaros vajadzētu arī veidot kanālus saziņai ar citiem forumiem, piemēram, ES Veselības politikas forumu, lai panāktu, ka vēža apkarošanā ieguldītajā darbā tiek attiecīgi ņemti vērā citi apsvērumi, piemēram, nevienlīdzība veselības aprūpē, veselību noteicošie faktori un veselības speciālistu loma, jo tiem visiem ir nepārprotama ietekme uz vēža izplatību un ārstēšanu;

| 5. | aicina Eiropas Komisiju un Eiropadomi sadarboties ar Eiropas Parlamentu pienācīgi koordinētas starpiestāžu sadarbības partnerībā, lai mazinātu ar vēzi saistītās problēmas, izmantojot Lisabonas līgumā noteikto tiesisko pamatu sabiedrības veselības aizsardzībai un slimību apkarošanai; Eiropas Komisijai un Eiropadomei ir jāapsver dažādās formālās un neformālās struktūras apspriedēm ar Eiropas Parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Komisiju un Eiropadomi sadarboties ar Eiropas Parlamentu pienācīgi koordinētas starpiestāžu sadarbības partnerībā, lai mazinātu ar vēzi saistītās problēmas, izmantojot Lisabonas līgumā noteikto tiesisko pamatu sabiedrības veselības aizsardzībai un slimību apkarošanai; Eiropas Komisijai un Eiropadomei ir jāapsver dažādās formālās un neformālās struktūras apspriedēm ar Eiropas Parlamenta deputātiem;

| 6. | aicina Komisiju norādīt Eiropas partnerības vēža apkarošanai veidu un finansējuma avotus; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju norādīt Eiropas partnerības vēža apkarošanai veidu un finansējuma avotus;

| 7. | uzsver, ka visaptveroša pieeja vēža ārstēšanā un daudznozaru speciālistu grupas var nodrošināt efektīvāku vēža pacientu aprūpi un uzsver, ka būtiska aprūpes sastāvdaļa, kas arī būtu jāveicina, ir integrēta vēža aprūpe, pievēršot pienācīgu uzmanību psihosociālajai un garīgajai labklājībai un atbalstam; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka visaptveroša pieeja vēža ārstēšanā un daudznozaru speciālistu grupas var nodrošināt efektīvāku vēža pacientu aprūpi un uzsver, ka būtiska aprūpes sastāvdaļa, kas arī būtu jāveicina, ir integrēta vēža aprūpe, pievēršot pienācīgu uzmanību psihosociālajai un garīgajai labklājībai un atbalstam;

| 8. | uzsver, ka ir jāparedz īpaša rīcība retāk sastopamiem un mazāk izplatītiem vēža veidiem, lai paātrinātu to diagnosticēšanu un uzlabotu attiecīgo zināšanu pieejamību izcilības centros; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir jāparedz īpaša rīcība retāk sastopamiem un mazāk izplatītiem vēža veidiem, lai paātrinātu to diagnosticēšanu un uzlabotu attiecīgo zināšanu pieejamību izcilības centros;

| 9. | norāda, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas Parlaments un Padome, darbojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, arī var pieņemt veicināšanas pasākumus cilvēku veselības aizsardzībai un uzlabošanai; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas Parlaments un Padome, darbojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, arī var pieņemt veicināšanas pasākumus cilvēku veselības aizsardzībai un uzlabošanai;

| 10. | uzskata — ņemot vērā papildu finansējuma trūkumu līdz pašreizējās finanšu shēmas beigām (2013. gadam), partnerības panākumu sekmīga īstenošana ir atkarīga no pieejamo resursu optimālas izmantošanas; |
| --- | --- |

10.

uzskata — ņemot vērā papildu finansējuma trūkumu līdz pašreizējās finanšu shēmas beigām (2013. gadam), partnerības panākumu sekmīga īstenošana ir atkarīga no pieejamo resursu optimālas izmantošanas;

| 11. | aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz izstrādāt integrētus vēža apkarošanas plānus, jo tie ir ļoti svarīgi, lai sasniegtu partnerības vērienīgo ilgtermiņa mērķi līdz 2020. gadam samazināt ar vēzi saistīto slogu par 15 %; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz izstrādāt integrētus vēža apkarošanas plānus, jo tie ir ļoti svarīgi, lai sasniegtu partnerības vērienīgo ilgtermiņa mērķi līdz 2020. gadam samazināt ar vēzi saistīto slogu par 15 %;

| 12. | aicina Komisiju vēža apkarošanas partnerības atzinumus izmantot par pamatu vēža apkarošanas plāniem un iesniegt priekšlikumu Padomes ieteikumam par vēža kontroles plāniem; aicina Komisiju patstāvīgi ik gadu uzraudzīt pieņemtā ieteikuma īstenošanu un sasniegumus; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju vēža apkarošanas partnerības atzinumus izmantot par pamatu vēža apkarošanas plāniem un iesniegt priekšlikumu Padomes ieteikumam par vēža kontroles plāniem; aicina Komisiju patstāvīgi ik gadu uzraudzīt pieņemtā ieteikuma īstenošanu un sasniegumus;

| 13. | uzsver, ka profilakse ir izmaksu ziņā visefektīvākais risinājums, jo vienu trešdaļu no visiem vēža gadījumiem ir iespējams novērst, un mudina vairāk līdzekļu sistemātiski un stratēģiski ieguldīt primārās un sekundārās profilakses pasākumos; uzsver, ka veselības jomas ieguldījumu saglabāšana, it īpaši ar profilakses pasākumiem, ir ļoti svarīga; šajā ziņā Eiropas Komisijai un Eiropadomei būtu jālemj par turpmāku rīcību, lai nodrošinātu veselībai labvēlīgu vidi, tostarp jāpievēršas tabakas, uztura un alkohola jautājumiem un pasākumiem fizisko aktivitāšu iespēju uzlabošanai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka profilakse ir izmaksu ziņā visefektīvākais risinājums, jo vienu trešdaļu no visiem vēža gadījumiem ir iespējams novērst, un mudina vairāk līdzekļu sistemātiski un stratēģiski ieguldīt primārās un sekundārās profilakses pasākumos; uzsver, ka veselības jomas ieguldījumu saglabāšana, it īpaši ar profilakses pasākumiem, ir ļoti svarīga; šajā ziņā Eiropas Komisijai un Eiropadomei būtu jālemj par turpmāku rīcību, lai nodrošinātu veselībai labvēlīgu vidi, tostarp jāpievēršas tabakas, uztura un alkohola jautājumiem un pasākumiem fizisko aktivitāšu iespēju uzlabošanai;

| 14. | aicina partnerības ietvaros nodrošināt, ka visas grupā “Veselības veicināšana un profilakse” un “Pētniecība” ietvertās rīcības ietver vides faktoru komponenti, nosakot, ka vides faktori ir ne tikai tabakas dūmi vidē, radiācija un pārmērīga atrašanās UV staru ietekmē, bet arī bīstamas ķīmiskās vielas iekštelpu un ārpus telpu vidē, kuru ietekmei ir pakļauti cilvēki, tostarp vielas, kuras negatīvi ietekmē endokrīnās sistēmas darbību; |
| --- | --- |

14.

aicina partnerības ietvaros nodrošināt, ka visas grupā “Veselības veicināšana un profilakse” un “Pētniecība” ietvertās rīcības ietver vides faktoru komponenti, nosakot, ka vides faktori ir ne tikai tabakas dūmi vidē, radiācija un pārmērīga atrašanās UV staru ietekmē, bet arī bīstamas ķīmiskās vielas iekštelpu un ārpus telpu vidē, kuru ietekmei ir pakļauti cilvēki, tostarp vielas, kuras negatīvi ietekmē endokrīnās sistēmas darbību;

| 15. | uzskata, ka vēža “riska faktoru” problēmjautājuma risināšana ir galvenais profilakses līdzeklis un mudina dalībvalstis uzskatīt to par prioritāti; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka vēža “riska faktoru” problēmjautājuma risināšana ir galvenais profilakses līdzeklis un mudina dalībvalstis uzskatīt to par prioritāti;

| 16. | uzsver, ka arvien vairāk ir nepieciešams pievērst uzmanību dzīves kvalitātes aspektam, jo pieaug tādu hronisku vēža pacientu skaits, kuru gadījumā slimība vairs nav ārstējama, bet vairākus gadus var novērst tās progresēšanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka arvien vairāk ir nepieciešams pievērst uzmanību dzīves kvalitātes aspektam, jo pieaug tādu hronisku vēža pacientu skaits, kuru gadījumā slimība vairs nav ārstējama, bet vairākus gadus var novērst tās progresēšanu;

| 17. | uzsver, ka pasākumiem nevienlīdzības mazināšanai attiecībā slogu, kas saistīts ar vēzi, jāietver mērķtiecīga veselības aprūpes veicināšana, sabiedrības izglītošana un profilakses programmas, kā arī datu vākšana no plašu sabiedrību aptverošiem valstu vēža slimības reģistriem, kā arī precīza ar vēzi saistīto datu reģistrācija; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka pasākumiem nevienlīdzības mazināšanai attiecībā slogu, kas saistīts ar vēzi, jāietver mērķtiecīga veselības aprūpes veicināšana, sabiedrības izglītošana un profilakses programmas, kā arī datu vākšana no plašu sabiedrību aptverošiem valstu vēža slimības reģistriem, kā arī precīza ar vēzi saistīto datu reģistrācija;

| 18. | mudina Komisiju rosināt dalībvalstis, kurās ir augsti vēža izraisītas mirstības rādītāji, reformēt valsts vēža reģistrus, lai nodrošinātu datus, kas ir nepieciešami informatīvi pamatotākas un mērķtiecīgākas politikas izstrādei; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju rosināt dalībvalstis, kurās ir augsti vēža izraisītas mirstības rādītāji, reformēt valsts vēža reģistrus, lai nodrošinātu datus, kas ir nepieciešami informatīvi pamatotākas un mērķtiecīgākas politikas izstrādei;

| 19. | aicina vēža apkarošanas partnerības ietvaros, kā arī turpmākās ES iniciatīvās, piemēram, pārskatītajos Padomes ieteikumos par vēža skrīningu, papildus veselības veicināšanai un cīņai pret pārmērīgu aptaukošanos un alkohola lietošanu, iekļaut arī to slimību profilaksi un kontroli, kas var būt par cēloni saslimšanai ar vēzi, piemēram, vīrusu hepatītu primāro un sekundāro profilaksi un attiecīgos gadījumos — ārstēšanu; |
| --- | --- |

19.

aicina vēža apkarošanas partnerības ietvaros, kā arī turpmākās ES iniciatīvās, piemēram, pārskatītajos Padomes ieteikumos par vēža skrīningu, papildus veselības veicināšanai un cīņai pret pārmērīgu aptaukošanos un alkohola lietošanu, iekļaut arī to slimību profilaksi un kontroli, kas var būt par cēloni saslimšanai ar vēzi, piemēram, vīrusu hepatītu primāro un sekundāro profilaksi un attiecīgos gadījumos — ārstēšanu;

| 20. | uzsver, ka skrīnings ir viens no svarīgākajiem instrumentiem vēža apkarošanā; mudina dalībvalstis ieguldīt vēža skrīninga programmās un uzskata, ka šīs iniciatīvas ir īpaši efektīvas, ja tās ir pastāvīgi pieejamas pēc iespējas plašākam cilvēku lokam; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka skrīnings ir viens no svarīgākajiem instrumentiem vēža apkarošanā; mudina dalībvalstis ieguldīt vēža skrīninga programmās un uzskata, ka šīs iniciatīvas ir īpaši efektīvas, ja tās ir pastāvīgi pieejamas pēc iespējas plašākam cilvēku lokam;

| 21. | uzsver, ka vajadzētu sagatavot integrētu pētījumu (pamatpētījumu un klīnisko pētījumu) par uztura izmantošanu vēža profilaksē un nepareiza ar vēzi saistīta uztura novēršanā, kā arī sagatavot apstiprinātas un vispārēji pieņemtas pamatnostādnes par atbalstu vēža slimniekiem uztura jomā; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt finansējumu, lai izstrādātu un apstiprinātu integrētu pētījumu (pamatpētījumu un klīnisko pētījumu) par uztura izmantošanu vēža profilaksē un ar vēzi saistīta nepareiza uztura problēmas novēršanā, kā arī sociālās un veselības aprūpes speciālistiem visā Eiropā izstrādātu vispārēji pieņemtas pamatnostādnes par atbalstu vēža slimniekiem uztura jomā; aicina dalībvalstis veicināt šo pamatnostādņu ieviešanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka vajadzētu sagatavot integrētu pētījumu (pamatpētījumu un klīnisko pētījumu) par uztura izmantošanu vēža profilaksē un nepareiza ar vēzi saistīta uztura novēršanā, kā arī sagatavot apstiprinātas un vispārēji pieņemtas pamatnostādnes par atbalstu vēža slimniekiem uztura jomā; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt finansējumu, lai izstrādātu un apstiprinātu integrētu pētījumu (pamatpētījumu un klīnisko pētījumu) par uztura izmantošanu vēža profilaksē un ar vēzi saistīta nepareiza uztura problēmas novēršanā, kā arī sociālās un veselības aprūpes speciālistiem visā Eiropā izstrādātu vispārēji pieņemtas pamatnostādnes par atbalstu vēža slimniekiem uztura jomā; aicina dalībvalstis veicināt šo pamatnostādņu ieviešanu;

| 22. | uzsver, ka Eiropas kodekss pret vēzi ir jāpārskata un tas jāpopularizē daudz plašāk un intensīvāk visā 27 valstu ES, un Eiropas vēža apkarošanas partnerības ietvaros īpaši centieni jāvelta jauno dalībvalstu atbalstam; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Eiropas kodekss pret vēzi ir jāpārskata un tas jāpopularizē daudz plašāk un intensīvāk visā 27 valstu ES, un Eiropas vēža apkarošanas partnerības ietvaros īpaši centieni jāvelta jauno dalībvalstu atbalstam;

| 23. | mudina dalībvalstis noteikt par juridisku pienākumu ziņot par saslimstības ar vēzi gadījumiem, izmantojot Eiropas standartizēto terminoloģiju, lai varētu novērtēt profilaksi, skrīningu, ārstēšanas programmas un izdzīvotību, kā ar salīdzināt iegūtos dalībvalstu datus, lai sagatavotu plašai sabiedrībai paredzētu informāciju; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis noteikt par juridisku pienākumu ziņot par saslimstības ar vēzi gadījumiem, izmantojot Eiropas standartizēto terminoloģiju, lai varētu novērtēt profilaksi, skrīningu, ārstēšanas programmas un izdzīvotību, kā ar salīdzināt iegūtos dalībvalstu datus, lai sagatavotu plašai sabiedrībai paredzētu informāciju;

| 24. | uzsver, ka vēža izplatību var samazināt un ietekmēt, īstenojot ar zinātniskiem datiem pamatotas stratēģijas vēža agrīnai diagnosticēšanai un vēža pacientu uzraudzībai; tas ietver arī pienācīgu informāciju, lai nodrošinātu izpratni par priekšrocībām, ko skrīnings varētu dot personām, kam tas būtu nepieciešams; šajā saistībā mudina dalībvalstis izpētīt, vai krūts vēža skrīnings sievietēm, kas jaunākas par 50 gadiem, un sievietēm, kuras vecākas par 69 gadiem, attaisno savu lietderību, un lūdz Komisijai apkopot un analizēt šo informāciju; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka vēža izplatību var samazināt un ietekmēt, īstenojot ar zinātniskiem datiem pamatotas stratēģijas vēža agrīnai diagnosticēšanai un vēža pacientu uzraudzībai; tas ietver arī pienācīgu informāciju, lai nodrošinātu izpratni par priekšrocībām, ko skrīnings varētu dot personām, kam tas būtu nepieciešams; šajā saistībā mudina dalībvalstis izpētīt, vai krūts vēža skrīnings sievietēm, kas jaunākas par 50 gadiem, un sievietēm, kuras vecākas par 69 gadiem, attaisno savu lietderību, un lūdz Komisijai apkopot un analizēt šo informāciju;

| 25. | uzsver, ka steidzami nepieciešami kvalitatīvas ārstēšanas standarti bērnu vēža gadījumiem, par kuriem vienotos un kurus piemērotu visā 27 valstu ES; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka steidzami nepieciešami kvalitatīvas ārstēšanas standarti bērnu vēža gadījumiem, par kuriem vienotos un kurus piemērotu visā 27 valstu ES;

| 26. | aicina dalībvalstis vairāk censties uzlabot iedzīvotāju zināšanas par vēžu veidiem, kas saistīti ar dzimumu, lai uzlabotu profilakses līmeni un rosinātu šo slimību skrīningu; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis vairāk censties uzlabot iedzīvotāju zināšanas par vēžu veidiem, kas saistīti ar dzimumu, lai uzlabotu profilakses līmeni un rosinātu šo slimību skrīningu;

| 27. | aicina Komisiju Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros nodrošināt finansējumu ar asins un urīna paraugu izpēti saistītu analīžu (bioloģisko rādītāju testu) turpmākai attīstībai, ņemot vērā, ka šīs agrīnās diagnosticēšanas procedūras ir daudzsološs līdzeklis dažādu vēža veidu (prostatas, resnās zarnas, olnīcu, nieru un urīnpūšļa vēža) atklāšanai; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros nodrošināt finansējumu ar asins un urīna paraugu izpēti saistītu analīžu (bioloģisko rādītāju testu) turpmākai attīstībai, ņemot vērā, ka šīs agrīnās diagnosticēšanas procedūras ir daudzsološs līdzeklis dažādu vēža veidu (prostatas, resnās zarnas, olnīcu, nieru un urīnpūšļa vēža) atklāšanai;

| 28. | uzskata, ka pašreizējais 7. pamatprogrammā vēža apkarošanai paredzētais finansējums būtu jāizmanto efektīvāk, piemēram, labāk koordinējot ES dažādo vēža pētniecības centru darbību; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka pašreizējais 7. pamatprogrammā vēža apkarošanai paredzētais finansējums būtu jāizmanto efektīvāk, piemēram, labāk koordinējot ES dažādo vēža pētniecības centru darbību;

| 29. | aicina Komisiju pilnībā īstenot savas atbalsta funkcijas, lai uzsāktu kopēju pasākumu pētniecības jomā īstenošanu; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju pilnībā īstenot savas atbalsta funkcijas, lai uzsāktu kopēju pasākumu pētniecības jomā īstenošanu;

| 30. | aicina vairāk atbalstīt pētījumus vēža profilakses jomā, tostarp pētījumus par kaitīgu ķīmisko vielu un vidi piesārņojošu vielu, uztura, dzīvesveida, ģenētisko faktoru ietekmi un šo visu apstākļu mijiedarbību, un aicina padziļināti izpētīt vēža saistību ar potenciālajiem riska faktoriem, piemēram, tabaku, alkoholu un vidē esošajiem farmaceitiskajiem un sintētiskajiem hormoniem; |
| --- | --- |

30.

aicina vairāk atbalstīt pētījumus vēža profilakses jomā, tostarp pētījumus par kaitīgu ķīmisko vielu un vidi piesārņojošu vielu, uztura, dzīvesveida, ģenētisko faktoru ietekmi un šo visu apstākļu mijiedarbību, un aicina padziļināti izpētīt vēža saistību ar potenciālajiem riska faktoriem, piemēram, tabaku, alkoholu un vidē esošajiem farmaceitiskajiem un sintētiskajiem hormoniem;

| 31. | aicina Čehijas valdību, kas vēl nav ratificējusi PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, kura stājās spēkā 2005. gada februārī, izdarīt to; |
| --- | --- |

31.

aicina Čehijas valdību, kas vēl nav ratificējusi PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, kura stājās spēkā 2005. gada februārī, izdarīt to;

| 32. | aicina biomonitoringa pētniecībā galveno uzmanību pievērst nozīmīgākajiem avotiem, kas veicina kancerogēno vielu ietekmi, jo īpaši: satiksmei, rūpniecības radītajām emisijām, gaisa kvalitātei lielpilsētās, kā arī izplūdēm un virszemes ūdeņiem atkritumu iznīcināšanas vietu tuvumā; |
| --- | --- |

32.

aicina biomonitoringa pētniecībā galveno uzmanību pievērst nozīmīgākajiem avotiem, kas veicina kancerogēno vielu ietekmi, jo īpaši: satiksmei, rūpniecības radītajām emisijām, gaisa kvalitātei lielpilsētās, kā arī izplūdēm un virszemes ūdeņiem atkritumu iznīcināšanas vietu tuvumā;

| 33. | aicina Komisiju nodrošināt ātrāku rīcību Kopienas Stratēģijas par endokrīnās sistēmas darbību traucējošām vielām ietvaros; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju nodrošināt ātrāku rīcību Kopienas Stratēģijas par endokrīnās sistēmas darbību traucējošām vielām ietvaros;

| 34. | uzsver, ka zinātniskie atzinumi būtu pēc iespējas ātrāk jāīsteno konkrētā rīcībā un ka pašreizējos pētījumus nevajadzētu izmantot, lai aizkavētu cīņu pret zināmiem vai iespējamiem faktoriem, kas izraisa vai veicina vēža saslimstību; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka zinātniskie atzinumi būtu pēc iespējas ātrāk jāīsteno konkrētā rīcībā un ka pašreizējos pētījumus nevajadzētu izmantot, lai aizkavētu cīņu pret zināmiem vai iespējamiem faktoriem, kas izraisa vai veicina vēža saslimstību;

| 35. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pieņemt politiku, lai atbalstītu 2004. gadā ieviestajā Pasaules veselības organizācijas Vispārējā uztura, fiziskās aktivitātes un veselības stratēģijā ietvertos principus; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pieņemt politiku, lai atbalstītu 2004. gadā ieviestajā Pasaules veselības organizācijas Vispārējā uztura, fiziskās aktivitātes un veselības stratēģijā ietvertos principus;

| 36. | uzskata, ka nepieciešams vairāk pētīt saikni starp vēzi un dzimumu, kā arī vajadzīgi konkrēti, nefragmentāri pētījumi par darba vides ietekmi uz vēža veidiem; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka nepieciešams vairāk pētīt saikni starp vēzi un dzimumu, kā arī vajadzīgi konkrēti, nefragmentāri pētījumi par darba vides ietekmi uz vēža veidiem;

| 37. | aicina Komisiju ar visiem iespējamiem līdzekļiem popularizēt profilakses pasākumu principu gan medicīnā, gan veselīgākā dzīvesveidā un mudināt dalībvalstis vairāk līdzekļu ieguldīt profilakses pasākumos — gan primārās profilakses pasākumos (t.i., tādu faktoru profilaksē vai mazināšanā, kas izraisa vai veicina vēža izplatību, piemēram, atrašanās vides piesārņotāju ietekmē), gan sekundārās profilakses pasākumos, veicot skrīningu un agrīnu diagnosticēšanu; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju ar visiem iespējamiem līdzekļiem popularizēt profilakses pasākumu principu gan medicīnā, gan veselīgākā dzīvesveidā un mudināt dalībvalstis vairāk līdzekļu ieguldīt profilakses pasākumos — gan primārās profilakses pasākumos (t.i., tādu faktoru profilaksē vai mazināšanā, kas izraisa vai veicina vēža izplatību, piemēram, atrašanās vides piesārņotāju ietekmē), gan sekundārās profilakses pasākumos, veicot skrīningu un agrīnu diagnosticēšanu;

| 38. | norāda uz nepieciešamību īstenot liela mēroga pētniecības programmas, lai izstrādātu tādas kaitīgo vielu alternatīvas, kuras nav kancerogēnas; vajadzētu veicināt jauninājumus un pakāpenisku to kaitīgo vielu samazināšanu, kuras uzkrājas cilvēka organismā vai vidē un izraisa vēzi vai mutagēnas pārmaiņas; ilgtermiņā šīs vielas ir jāaizstāj tirgū; |
| --- | --- |

38.

norāda uz nepieciešamību īstenot liela mēroga pētniecības programmas, lai izstrādātu tādas kaitīgo vielu alternatīvas, kuras nav kancerogēnas; vajadzētu veicināt jauninājumus un pakāpenisku to kaitīgo vielu samazināšanu, kuras uzkrājas cilvēka organismā vai vidē un izraisa vēzi vai mutagēnas pārmaiņas; ilgtermiņā šīs vielas ir jāaizstāj tirgū;

| 39. | uzskata, ka ir nepieciešama padziļināta agrīnās diagnosticēšanas procedūru un metožu izpēte, pirms uzsākt plašu to pielietojumu, lai garantētu, ka to lietošana un piemērošana ir droša un balstīta uz pierādījumiem; tāpēc ir nepieciešams panākt, ka minētās izpētes rezultātā tiek izstrādāti nepārprotami un uz pierādījumiem balstīti ieteikumi un pamatnostādnes; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka ir nepieciešama padziļināta agrīnās diagnosticēšanas procedūru un metožu izpēte, pirms uzsākt plašu to pielietojumu, lai garantētu, ka to lietošana un piemērošana ir droša un balstīta uz pierādījumiem; tāpēc ir nepieciešams panākt, ka minētās izpētes rezultātā tiek izstrādāti nepārprotami un uz pierādījumiem balstīti ieteikumi un pamatnostādnes;

| 40. | uzskata, ka šobrīd ES piešķirtais finansējums cīņai ar vēzi ir nepietiekams, lai nodrošinātu vajadzīgo pētniecību un koordināciju un lai ES pilsoņiem sniegtu precīzu informāciju par profilaksi; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka šobrīd ES piešķirtais finansējums cīņai ar vēzi ir nepietiekams, lai nodrošinātu vajadzīgo pētniecību un koordināciju un lai ES pilsoņiem sniegtu precīzu informāciju par profilaksi;

| 41. | mudina Eiropas Komisiju finanšu plānā noteikt finansējumu vēža profilakses veicināšanai; |
| --- | --- |

41.

mudina Eiropas Komisiju finanšu plānā noteikt finansējumu vēža profilakses veicināšanai;

| 42. | aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas partnerības vēža apkarošanai ietvaros izveidot Eiropas profilakses tīklu, kurā tiek risināti jautājumi saistībā ar visiem veselību noteicošajiem faktoriem, tostarp vides faktoriem, kuriem ir saistība ar vēzi; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas partnerības vēža apkarošanai ietvaros izveidot Eiropas profilakses tīklu, kurā tiek risināti jautājumi saistībā ar visiem veselību noteicošajiem faktoriem, tostarp vides faktoriem, kuriem ir saistība ar vēzi;

| 43. | aicina Komisiju veicināt un atbalstīt iniciatīvas, kurās piedalās daudz dažādu ieinteresēto personu ar mērķi novērst vēzi, mazinot atrašanos kancerogēno un citu vielu, kas veicina vēža attīstību, ietekmē darba vietā un vidē un popularizējot veselīgu dzīves veidu, īpaši pievēršot uzmanību galvenajiem riska faktoriem, piemēram, tabakai, alkohola lietošanai, aptaukošanās problēmai, nepilnvērtīgam uzturam, mazkustīgam dzīvesveidam un sevis pakļaušanai saules starojuma iedarbībai, un īpašu uzmanību veltot bērniem un pusaudžiem; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju veicināt un atbalstīt iniciatīvas, kurās piedalās daudz dažādu ieinteresēto personu ar mērķi novērst vēzi, mazinot atrašanos kancerogēno un citu vielu, kas veicina vēža attīstību, ietekmē darba vietā un vidē un popularizējot veselīgu dzīves veidu, īpaši pievēršot uzmanību galvenajiem riska faktoriem, piemēram, tabakai, alkohola lietošanai, aptaukošanās problēmai, nepilnvērtīgam uzturam, mazkustīgam dzīvesveidam un sevis pakļaušanai saules starojuma iedarbībai, un īpašu uzmanību veltot bērniem un pusaudžiem;

| 44. | uzsver nepieciešamību risināt ar vidi un veselību saistītās problēmas, kuras ietekmē atsevišķu vēža veidu attīstību, saskaņā ar Eiropas Vides un veselības rīcības plānā 2004.–2010. gadam noteikto, jo īpaši novērtējot nākamos valstu vides un veselības rīcības plānus un nodrošinot dalībvalstu sadarbību, kurā tiek pielietoti visa procesa laikā gūtie rezultāti, lai garantētu, ka katrā valstī gūtie rezultāti var tikt izmantoti Eiropas rīcībā šajā jomā; |
| --- | --- |

44.

uzsver nepieciešamību risināt ar vidi un veselību saistītās problēmas, kuras ietekmē atsevišķu vēža veidu attīstību, saskaņā ar Eiropas Vides un veselības rīcības plānā 2004.–2010. gadam noteikto, jo īpaši novērtējot nākamos valstu vides un veselības rīcības plānus un nodrošinot dalībvalstu sadarbību, kurā tiek pielietoti visa procesa laikā gūtie rezultāti, lai garantētu, ka katrā valstī gūtie rezultāti var tikt izmantoti Eiropas rīcībā šajā jomā;

| 45. | uzsver — lai pacientu aprūpe būtu optimāla, tajā ir jāizmanto starpdisciplīnu pieeja, un ārstiem onkologiem ir nozīmīga loma saskarsmē ar slimniekiem, kā arī uzsver, ka nepieciešama izglītība, skaidri kritēriji un pamatnostādnes, lai nodrošinātu ārstu optimālu kvalifikāciju attiecībā uz zāļu izmantošanu vēža ārstēšanā; |
| --- | --- |

45.

uzsver — lai pacientu aprūpe būtu optimāla, tajā ir jāizmanto starpdisciplīnu pieeja, un ārstiem onkologiem ir nozīmīga loma saskarsmē ar slimniekiem, kā arī uzsver, ka nepieciešama izglītība, skaidri kritēriji un pamatnostādnes, lai nodrošinātu ārstu optimālu kvalifikāciju attiecībā uz zāļu izmantošanu vēža ārstēšanā;

| 46. | aicina Komisiju un partnerību pārskatīt Padomes ieteikumu par vēža skrīningu, ņemot vērā jaunākos zinātniskos atklājumus, kā arī iedrošināt tādu Eiropas apstiprināšanas/sertifikācijas programmu izstrādi attiecībā uz vēža skrīningu, diagnosticēšanu un ārstēšanu, kuru pamatā ir Eiropas pamatnostādnes par kvalitātes nodrošināšanu un kuras var izmantot kā piemēru arī citās veselības aprūpes jomās; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju un partnerību pārskatīt Padomes ieteikumu par vēža skrīningu, ņemot vērā jaunākos zinātniskos atklājumus, kā arī iedrošināt tādu Eiropas apstiprināšanas/sertifikācijas programmu izstrādi attiecībā uz vēža skrīningu, diagnosticēšanu un ārstēšanu, kuru pamatā ir Eiropas pamatnostādnes par kvalitātes nodrošināšanu un kuras var izmantot kā piemēru arī citās veselības aprūpes jomās;

| 47. | mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt informācijas kampaņas par vēža skrīningu, kas paredzētas plašai sabiedrībai un visiem veselības aprūpes darbiniekiem, kā arī veicināt labāko prakšu apmaiņu profilaktisko pasākumu jomā, piemēram, izmaksu ziņā efektīvi iekļaujot piemērotas HPV pārbaudes dzemdes kakla vēža diagnosticēšanai un izmantojot HPV vakcīnas, kas aizsargā jaunas sievietes no dzemdes kakla vēža, un aicina Eiropas vēža apkarošanas partnerību izvērtēt nepieciešamību atjaunināt Padomes ieteikumus vēža skrīninga jomā, lai ņemtu vērā atklājumus par prostatas vēža efektīvu skrīningu vīriešiem; |
| --- | --- |

47.

mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt informācijas kampaņas par vēža skrīningu, kas paredzētas plašai sabiedrībai un visiem veselības aprūpes darbiniekiem, kā arī veicināt labāko prakšu apmaiņu profilaktisko pasākumu jomā, piemēram, izmaksu ziņā efektīvi iekļaujot piemērotas HPV pārbaudes dzemdes kakla vēža diagnosticēšanai un izmantojot HPV vakcīnas, kas aizsargā jaunas sievietes no dzemdes kakla vēža, un aicina Eiropas vēža apkarošanas partnerību izvērtēt nepieciešamību atjaunināt Padomes ieteikumus vēža skrīninga jomā, lai ņemtu vērā atklājumus par prostatas vēža efektīvu skrīningu vīriešiem;

| 48. | aicina Komisiju, pievienojot esošā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) kompetences jomai arī nelipīgās slimības, izmantot šo centru kā ES vēža pētniecības vadošo iestādi, kurā varētu apkopot un analizēt visus katrā dalībvalstī savāktos datus, lai zinātniekiem un ārstiem nodrošinātu iespējas iepazīties ar paraugpraksi un sniegtu dziļākas zināšanas par šo slimību; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju, pievienojot esošā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) kompetences jomai arī nelipīgās slimības, izmantot šo centru kā ES vēža pētniecības vadošo iestādi, kurā varētu apkopot un analizēt visus katrā dalībvalstī savāktos datus, lai zinātniekiem un ārstiem nodrošinātu iespējas iepazīties ar paraugpraksi un sniegtu dziļākas zināšanas par šo slimību;

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropas partnerību pasākumiem vēža apkarošanai laika posmā no 2009. līdz 2013. gadam un priekšlikumu samazināt vēža radīto slogu, līdz 2013. gadam ieviešot krūts vēža, dzemdes kakla vēža un kolorektālā vēža skrīningu visai populācijai, un mudina dalībvalstis pilnībā īstenot pamatnostādnes; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropas partnerību pasākumiem vēža apkarošanai laika posmā no 2009. līdz 2013. gadam un priekšlikumu samazināt vēža radīto slogu, līdz 2013. gadam ieviešot krūts vēža, dzemdes kakla vēža un kolorektālā vēža skrīningu visai populācijai, un mudina dalībvalstis pilnībā īstenot pamatnostādnes;

| 50. | aicina Komisiju izstrādāt hartu vēža slimnieku un hroniski slimu cilvēku aizsardzībai darba vietā, lai pieprasītu uzņēmumiem nodrošināt iespēju slimniekiem turpināt strādāt ārstēšanās laikā, kā arī atgriezties darba tirgū, kad ārstēšanās ir beigusies; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju izstrādāt hartu vēža slimnieku un hroniski slimu cilvēku aizsardzībai darba vietā, lai pieprasītu uzņēmumiem nodrošināt iespēju slimniekiem turpināt strādāt ārstēšanās laikā, kā arī atgriezties darba tirgū, kad ārstēšanās ir beigusies;

| 51. | aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru uzraudzīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), īstenošanu un lielas bažas izraisošo vielu saraksta, kurā apkopotas kancerogēnās vielas, aktualizēšanu; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru uzraudzīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), īstenošanu un lielas bažas izraisošo vielu saraksta, kurā apkopotas kancerogēnās vielas, aktualizēšanu;

| 52. | aicina Komisiju šīs partnerības ietvaros veicināt un atbalstīt iniciatīvas, kas paredz tādu preču importa ierobežošanu, kuras satur kancerogēnas ķimikālijas, kā arī pieņemt Eiropas mēroga pasākumus, lai uzlabotu ķimikāliju, jo īpaši pesticīdu, klātbūtnes kontroli pārtikas produktos; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju šīs partnerības ietvaros veicināt un atbalstīt iniciatīvas, kas paredz tādu preču importa ierobežošanu, kuras satur kancerogēnas ķimikālijas, kā arī pieņemt Eiropas mēroga pasākumus, lai uzlabotu ķimikāliju, jo īpaši pesticīdu, klātbūtnes kontroli pārtikas produktos;

| 53. | atzīmē, ka nedziedināmi slimu vēža pacientu paliatīvās aprūpes kvalitāte dažādās dalībvalstīs atšķiras, un labas prakses apmaiņa var lieti noderēt, tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un popularizēt paliatīvo aprūpi un izstrādāt tai pamatnostādnes; |
| --- | --- |

53.

atzīmē, ka nedziedināmi slimu vēža pacientu paliatīvās aprūpes kvalitāte dažādās dalībvalstīs atšķiras, un labas prakses apmaiņa var lieti noderēt, tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un popularizēt paliatīvo aprūpi un izstrādāt tai pamatnostādnes;

| 54. | uzsver, ka vairāk centienu būtu jāvelta psihosociālajām un profesionālajām rehabilitācijas programmām vēža slimniekiem, kurās ietilptu plaša spektra pasākumi ar mērķi informēt, konsultēt, sniegt padomus par iespējamām pārmaiņām dzīvesveidā un uzvedībā, psihosociālo atbalstu un sociālās labklājības jautājumiem; uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt un novērtēt ar vēzi slimo cilvēku garīgās veselības stāvokli; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka vairāk centienu būtu jāvelta psihosociālajām un profesionālajām rehabilitācijas programmām vēža slimniekiem, kurās ietilptu plaša spektra pasākumi ar mērķi informēt, konsultēt, sniegt padomus par iespējamām pārmaiņām dzīvesveidā un uzvedībā, psihosociālo atbalstu un sociālās labklājības jautājumiem; uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt un novērtēt ar vēzi slimo cilvēku garīgās veselības stāvokli;

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka biomonitoringa pētījumiem, kuros ir iesaistīti iedzīvotāji un kas tiek veikti Eiropas Savienības mērogā, tiek piešķirts pietiekams finansējums, lai būtu iespējams novērot kancerogēnās un citas vielas, kas veicina vēža attīstību, un noteikt īstenotās politikas efektivitāti; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka biomonitoringa pētījumiem, kuros ir iesaistīti iedzīvotāji un kas tiek veikti Eiropas Savienības mērogā, tiek piešķirts pietiekams finansējums, lai būtu iespējams novērot kancerogēnās un citas vielas, kas veicina vēža attīstību, un noteikt īstenotās politikas efektivitāti;

| 56. | uzskata, ka partnerībā vajadzētu censties efektīvi iekļaut jau izstrādātās iniciatīvas vēža pētniecības koordinēšanai un vairāk veicināt publiskā un privātā sektora partnerību, lai stimulētu pētniecību un skrīningu, jo īpaši attēldiagnostikas jomā; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka partnerībā vajadzētu censties efektīvi iekļaut jau izstrādātās iniciatīvas vēža pētniecības koordinēšanai un vairāk veicināt publiskā un privātā sektora partnerību, lai stimulētu pētniecību un skrīningu, jo īpaši attēldiagnostikas jomā;

| 57. | uzskata, ka ierosinātajai struktūrai ir trūkumi, jo nav precīzi definēti atsevišķo darbību mērķi, piemēram, veids, kā panākt visu dalībvalstu cīņas pret vēzi plānu saskaņotību līdz 2013. gadam, un aicina Komisiju šo trūkumu novērst; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka ierosinātajai struktūrai ir trūkumi, jo nav precīzi definēti atsevišķo darbību mērķi, piemēram, veids, kā panākt visu dalībvalstu cīņas pret vēzi plānu saskaņotību līdz 2013. gadam, un aicina Komisiju šo trūkumu novērst;

| 58. | aicina palielināt finansējumu reģionālās politikas un Eiropas Sociālā fonda programmām, kuru mērķis ir izglītot un informēt iedzīvotājus par aizsardzību pret vēzi un par vēža profilaksi; |
| --- | --- |

58.

aicina palielināt finansējumu reģionālās politikas un Eiropas Sociālā fonda programmām, kuru mērķis ir izglītot un informēt iedzīvotājus par aizsardzību pret vēzi un par vēža profilaksi;

| 59. | aicina Komisiju nodrošināt, lai Kopienas tiesību aktos būtu paredzēti stimuli gan ražotājiem, gan pētniekiem pašreizējo pētījumu veicināšanai un jaunu zāļu un ārstniecības veidu radīšanai cīņai pret vēzi un vēža kontrolei; |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju nodrošināt, lai Kopienas tiesību aktos būtu paredzēti stimuli gan ražotājiem, gan pētniekiem pašreizējo pētījumu veicināšanai un jaunu zāļu un ārstniecības veidu radīšanai cīņai pret vēzi un vēža kontrolei;

| 60. | uzsver, ka ir būtiski pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (direktīva par klīnisko izpēti) (15), lai veicinātu aktīvāku līdzdalību vēža izpētē, jo īpaši koncentrējoties uz skrīningu, tostarp agrīnu diagnostiku, tomēr ņemot vērā arī izdevumus, ko tā radīs nekomerciālo pētījumu nozarē, un uzlabotu pacientiem un visai sabiedrībai pieejamo informāciju par pašreiz veikto klīnisko izpēti vai sekmīgi īstenoto klīnisko izpēti; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ir būtiski pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (direktīva par klīnisko izpēti) (15), lai veicinātu aktīvāku līdzdalību vēža izpētē, jo īpaši koncentrējoties uz skrīningu, tostarp agrīnu diagnostiku, tomēr ņemot vērā arī izdevumus, ko tā radīs nekomerciālo pētījumu nozarē, un uzlabotu pacientiem un visai sabiedrībai pieejamo informāciju par pašreiz veikto klīnisko izpēti vai sekmīgi īstenoto klīnisko izpēti;

| 61. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES tiesību aktos tiek ietverti stimuli pētniekiem un nozarei izstrādāt uz uzturu balstītas pieejas un citas uz dabīgiem produktiem balstītas pieejas vēža profilaksei, kuru lietderība apstiprināta uztura genomikas un epiģenētikas pētījumos; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ES tiesību aktos tiek ietverti stimuli pētniekiem un nozarei izstrādāt uz uzturu balstītas pieejas un citas uz dabīgiem produktiem balstītas pieejas vēža profilaksei, kuru lietderība apstiprināta uztura genomikas un epiģenētikas pētījumos;

| 62. | uzsver arī, ka steidzami jāievieš Kopienas patents, kā arī starptautisks patents; |
| --- | --- |

62.

uzsver arī, ka steidzami jāievieš Kopienas patents, kā arī starptautisks patents;

| 63. | aicina Komisiju, izmantojot veselības jomas speciālistu sadarbības tīklus, nodrošināt ārstniecības un aprūpes paraugprakses izplatīšanos, lai iedzīvotājiem būtu pieejama vislabākā pašreiz iespējamā ārstēšana; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju, izmantojot veselības jomas speciālistu sadarbības tīklus, nodrošināt ārstniecības un aprūpes paraugprakses izplatīšanos, lai iedzīvotājiem būtu pieejama vislabākā pašreiz iespējamā ārstēšana;

| 64. | aicina dalībvalstis un Komisiju izvirzīt un stiprināt tādu iniciatīvu, kas sniedz atbalstu tiem, kurus tieši vai netieši skāris vēzis, jo īpaši, uzsākot un pilnveidojot psiholoģisko aprūpi un palīdzības sniegšanu izdzīvojušajiem vēža slimniekiem ES; |
| --- | --- |

64.

aicina dalībvalstis un Komisiju izvirzīt un stiprināt tādu iniciatīvu, kas sniedz atbalstu tiem, kurus tieši vai netieši skāris vēzis, jo īpaši, uzsākot un pilnveidojot psiholoģisko aprūpi un palīdzības sniegšanu izdzīvojušajiem vēža slimniekiem ES;

| 65. | aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot visus līdzekļus, lai izstrādātu pamatnostādnes kopīgas invaliditātes definīcijas izveidei, kas ietvertu arī personas, kuras slimo ar hroniskām slimībām vai vēzi, un līdz tam nodrošināt, ka dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties pieņem pasākumus, kas nepieciešami iepriekš raksturoto personu iekļaušanai invaliditātes valsts definīcijā; |
| --- | --- |

65.

aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot visus līdzekļus, lai izstrādātu pamatnostādnes kopīgas invaliditātes definīcijas izveidei, kas ietvertu arī personas, kuras slimo ar hroniskām slimībām vai vēzi, un līdz tam nodrošināt, ka dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties pieņem pasākumus, kas nepieciešami iepriekš raksturoto personu iekļaušanai invaliditātes valsts definīcijā;

| 66. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pretvēža zāles, tostarp ārstniecības līdzekļi retām un mazāk izplatītām vēža formām, visās dalībvalstīs ir vienlīdz pieejamas visiem pacientiem, kuriem tās ir vajadzīgas; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt īpašas un saskaņotas darbības, lai mazinātu nevienlīdzīgo piekļuvi vēža ārstēšanai un aprūpei, tostarp jaunajām pretvēža “mērķorientētām”, zālēm, kas nesen laistas tirgū; |
| --- | --- |

66.

mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pretvēža zāles, tostarp ārstniecības līdzekļi retām un mazāk izplatītām vēža formām, visās dalībvalstīs ir vienlīdz pieejamas visiem pacientiem, kuriem tās ir vajadzīgas; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt īpašas un saskaņotas darbības, lai mazinātu nevienlīdzīgo piekļuvi vēža ārstēšanai un aprūpei, tostarp jaunajām pretvēža “mērķorientētām”, zālēm, kas nesen laistas tirgū;

| 67. | vēlas, lai dalībvalstis pieņem labākus politikas virzienus informācijas jomā attiecībā uz krūts, dzemdes kakla un resnās zarnas vēža skrīningu, īpašu uzmanību tajos pievēršot cilvēkiem, kas pārstāv minoritātes un sociālekonomiski nelabvēlīgas grupas; |
| --- | --- |

67.

vēlas, lai dalībvalstis pieņem labākus politikas virzienus informācijas jomā attiecībā uz krūts, dzemdes kakla un resnās zarnas vēža skrīningu, īpašu uzmanību tajos pievēršot cilvēkiem, kas pārstāv minoritātes un sociālekonomiski nelabvēlīgas grupas;

| 68. | norāda uz to, ka vēža apkarošanas partnerības mērķi ir paredzēti ilgtermiņam, un tāpēc mudina Eiropas iestādes turpmākajos Kopienas veselībai paredzētajos budžetos atbalstīt vēža apkarošanas partnerības ilgtspēju un dzīvotspēju 10 gadu garumā; aicina Komisiju novērtēt, uzraudzīt un katru gadu ziņot par Eiropas partnerības ieteikumu īstenošanas gaitu un efektivitāti; |
| --- | --- |

68.

norāda uz to, ka vēža apkarošanas partnerības mērķi ir paredzēti ilgtermiņam, un tāpēc mudina Eiropas iestādes turpmākajos Kopienas veselībai paredzētajos budžetos atbalstīt vēža apkarošanas partnerības ilgtspēju un dzīvotspēju 10 gadu garumā; aicina Komisiju novērtēt, uzraudzīt un katru gadu ziņot par Eiropas partnerības ieteikumu īstenošanas gaitu un efektivitāti;

| 69. | uzskata, ka būtiska nozīme cīņā pret vēzi ir spēkā esošo tiesību aktu ieviešanai attiecībā uz vielām, kas izraisa vēzi vai veicina tā attīstību; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt pilnīgu attiecīgo tiesību aktu par darbinieku veselību ieviešanu un ātri un izlēmīgi iesaistīties visaptveroša to iespējamo vielu saraksta sastādīšanā, kuras rada ļoti lielas bažas, lai varētu ātri pieņemt lēmumus par CMR vielām licenču saņemšanas piemērošanai REACH ietvaros; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka būtiska nozīme cīņā pret vēzi ir spēkā esošo tiesību aktu ieviešanai attiecībā uz vielām, kas izraisa vēzi vai veicina tā attīstību; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt pilnīgu attiecīgo tiesību aktu par darbinieku veselību ieviešanu un ātri un izlēmīgi iesaistīties visaptveroša to iespējamo vielu saraksta sastādīšanā, kuras rada ļoti lielas bažas, lai varētu ātri pieņemt lēmumus par CMR vielām licenču saņemšanas piemērošanai REACH ietvaros;

| 70. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

70.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0477.

(3)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(4)  Eiropas Savienības Padome, Padomes secinājumi par vēža slimības radītā sloga samazināšanu, Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu Padomes 2876. sanāksme 2008. gada 10. jūnijā Luksemburgā.

(5)  OV L 327, 16. 12. 2003., 34. lpp.

(6)  OV C 227 E, 4.9.2008., 160. lpp.

(7)  OV C 247 E, 15.10.2009., 11. lpp.

(8)  OV C 313 E, 20.12.2006., 273. lpp.

(9)  OV C 68 E, 18.3.2004., 611. lpp.

(10)  OV L 95, 16.4.1996., 9. lpp.

(11)  OV L 213, 15.6.2004., 8. lpp.

(12)  OV C 27 E, 31.1.2008., 247. lpp.

(13)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

(14)  Jemal A., Ward E., Thun M. (2010) Declining Death Rates Reflect Progress against Cancer. PLoS ONE 5(3): e9584. doi:10.1371/journal.pone.0009584.

(15)  OV L 121, 1.5.2001., 34. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/107 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/107

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsInformācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošana, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas

P7_TA(2010)0153

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (2009/2228(INI))

2011/C 81 E/20

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 12. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (COM(2009)0111), un tam sekojošo 2009. gada 9. oktobra ieteikumu (C(2009)7604),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Šodienas ieguldījums rītdienas Eiropā” (COM(2009)0036),

ņemot vērā 2008. gada 11. un 12. decembra Eiropadomes sanāksmju secinājumus, īpaši tajos iekļautos mērķus klimata un enerģētikas jomā,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (COM(2008)0800),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Energoefektivitātes paaugstināšana ar informācijas un sakaru tehnoloģijām” (COM(2008)0241),

ņemot vērā politisko vienošanos starp Parlamentu un Padomi par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energoefektivitāti (pārstrādātā versija) (COM(2008)0780),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu “Rīcības plāns inteliģento transporta sistēmu ieviešanai Eiropā” (COM(2008)0886),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Energoefektivitātes rīcības plāns. Potenciāla izmantošana” (COM(2006)0545),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0120/2010),

| A. | tā kā rīcībai, lai samazinātu klimata pārmaiņu ietekmi, ir jāpieņem īpaši pasākumi enerģijas patēriņa un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, jo īpaši īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā rīcībai, lai samazinātu klimata pārmaiņu ietekmi, ir jāpieņem īpaši pasākumi enerģijas patēriņa un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, jo īpaši īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;

| B. | tā kā vērienīgos Eiropas Savienības klimata un enerģijas mērķus 2020. gadam ir iespējams sasniegt, vienlaikus īstenojot gan energotaupības un energoefektivitātes pasākumus, gan citus pasākumus, īpaši pētniecības un inovāciju jomā, kā arī nemitīgi nospraužot vērienīgus mērķus nozarēm, kas neietilpst ETS, un attiecībā uz produktu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā vērienīgos Eiropas Savienības klimata un enerģijas mērķus 2020. gadam ir iespējams sasniegt, vienlaikus īstenojot gan energotaupības un energoefektivitātes pasākumus, gan citus pasākumus, īpaši pētniecības un inovāciju jomā, kā arī nemitīgi nospraužot vērienīgus mērķus nozarēm, kas neietilpst ETS, un attiecībā uz produktu energoefektivitāti;

| C. | tā kā energotaupība netiek ieviesta pietiekami ātri, lai sasniegtu 2020. gada mērķi, un pastāvošie ar IST izmantošanu saistītie pasākumi neatbilst to problēmu mērogam, kas saistītas ar virzību uz ilgtspējīgu zemu oglekļa emisiju enerģijas sistēmu; |
| --- | --- |

C.

tā kā energotaupība netiek ieviesta pietiekami ātri, lai sasniegtu 2020. gada mērķi, un pastāvošie ar IST izmantošanu saistītie pasākumi neatbilst to problēmu mērogam, kas saistītas ar virzību uz ilgtspējīgu zemu oglekļa emisiju enerģijas sistēmu;

| D. | tā kā informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) nozare patērē apmēram 8 % enerģijas un rada 2 % no Eiropas oglekļa emisijām (1,75 % rodas no IST produktu un pakalpojumu lietošanas un 0,25 % no to ražošanas), un tās radīto oglekļa emisiju daudzums strauji palielinās; |
| --- | --- |

D.

tā kā informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) nozare patērē apmēram 8 % enerģijas un rada 2 % no Eiropas oglekļa emisijām (1,75 % rodas no IST produktu un pakalpojumu lietošanas un 0,25 % no to ražošanas), un tās radīto oglekļa emisiju daudzums strauji palielinās;

| E. | tā kā IST nozarē ir nodarbināti gandrīz 7 % no visiem strādājošajiem un tā rada vairāk nekā 6 % no IKP un tā kā pastāv nopietns risks, ka ES varētu zaudēt savas vadošās pozīcijas pasaulē digitālo tehnoloģiju nozarē, nepieciešams nekavējoties paātrināt jauninājumu ieviešanu šajā nozarē, kas varētu dot labumu gan klimatam, gan videi draudzīgu darbavietu radīšanai nākotnē; |
| --- | --- |

E.

tā kā IST nozarē ir nodarbināti gandrīz 7 % no visiem strādājošajiem un tā rada vairāk nekā 6 % no IKP un tā kā pastāv nopietns risks, ka ES varētu zaudēt savas vadošās pozīcijas pasaulē digitālo tehnoloģiju nozarē, nepieciešams nekavējoties paātrināt jauninājumu ieviešanu šajā nozarē, kas varētu dot labumu gan klimatam, gan videi draudzīgu darbavietu radīšanai nākotnē;

| F. | tā kā IST ir milzīgs, līdz šim neizmantots energotaupības potenciāls un, pateicoties to plašajam izmantojumam, tās var palīdzēt uzlabot energoefektivitāti; tā kā turklāt līdz šim šīs tehnoloģijas nav izmantotas pietiekami; |
| --- | --- |

F.

tā kā IST ir milzīgs, līdz šim neizmantots energotaupības potenciāls un, pateicoties to plašajam izmantojumam, tās var palīdzēt uzlabot energoefektivitāti; tā kā turklāt līdz šim šīs tehnoloģijas nav izmantotas pietiekami;

| G. | tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) var dot būtisku ieguldījumu ES ekonomikas energoefektivitātē, jo īpaši ēku energoefektivitātes un transporta jomā, bet arī sabiedrībā kopumā, uzlabojot enerģijas ražošanu un sadali, lai sasniegtu 20 % energoietaupījuma mērķi līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

G.

tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) var dot būtisku ieguldījumu ES ekonomikas energoefektivitātē, jo īpaši ēku energoefektivitātes un transporta jomā, bet arī sabiedrībā kopumā, uzlabojot enerģijas ražošanu un sadali, lai sasniegtu 20 % energoietaupījuma mērķi līdz 2020. gadam;

| H. | tā kā IST elektroenerģijas vajadzības var lielā mērā apmierināt, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus; tā kā uz IST balstītas sistēmas var samazināt enerģijas patēriņu ēkās par līdz pat 17 % un transporta radītās oglekļa emisijas par līdz pat 27 %; |
| --- | --- |

H.

tā kā IST elektroenerģijas vajadzības var lielā mērā apmierināt, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus; tā kā uz IST balstītas sistēmas var samazināt enerģijas patēriņu ēkās par līdz pat 17 % un transporta radītās oglekļa emisijas par līdz pat 27 %;

| I. | tā kā nozares un uzņēmējdarbības organizācijām, īpaši transporta, ražošanas un celtniecības nozarē, ir galvenā loma energoptēriņa samazināšanā un šī iemesla dēļ arī tām vajadzētu veicināt IST izmantošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā nozares un uzņēmējdarbības organizācijām, īpaši transporta, ražošanas un celtniecības nozarē, ir galvenā loma energoptēriņa samazināšanā un šī iemesla dēļ arī tām vajadzētu veicināt IST izmantošanu;

| J. | tā kā IST ir tehnoloģija, ar kuru iespējams samazināt SEG emisijas, izmantojot elektroenerģijas piegādes tīklus (viedos tīklus), viedās ēkas, viedās mājas un viedo uzskaiti, ekoloģiski efektīvu transportu un dematerializāciju, ekoloģiski efektīvus ražošanas procesus un organizatorisko ilgtspējīgumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā IST ir tehnoloģija, ar kuru iespējams samazināt SEG emisijas, izmantojot elektroenerģijas piegādes tīklus (viedos tīklus), viedās ēkas, viedās mājas un viedo uzskaiti, ekoloģiski efektīvu transportu un dematerializāciju, ekoloģiski efektīvus ražošanas procesus un organizatorisko ilgtspējīgumu;

| K. | tā kā motorizētās ražošanas sistēmas izmanto 65 % no kopējā elektroenerģijas daudzuma, ko izmanto ražošanā, un tā kā plašs viedo dzinēju izmantojums līdz 2020. gadam ļautu samazināt CO2 emisijas par 0,97 bruto tonnām; |
| --- | --- |

K.

tā kā motorizētās ražošanas sistēmas izmanto 65 % no kopējā elektroenerģijas daudzuma, ko izmanto ražošanā, un tā kā plašs viedo dzinēju izmantojums līdz 2020. gadam ļautu samazināt CO2 emisijas par 0,97 bruto tonnām;

| L. | tā kā energopatēriņa efektivitātes mērīšanai un uzraudzībai ir vajadzīgas saderīgas metodes un līdzekļi; tā kā viedo skaitītāju uzstādīšana var samazināt enerģijas patēriņu par līdz pat 10 %, veicināt plašāku dalītās ražošanas (mikroražošanas) izplatību un samazināt zaudējumus zemas jaudas tīklos, tādējādi veicinot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā energopatēriņa efektivitātes mērīšanai un uzraudzībai ir vajadzīgas saderīgas metodes un līdzekļi; tā kā viedo skaitītāju uzstādīšana var samazināt enerģijas patēriņu par līdz pat 10 %, veicināt plašāku dalītās ražošanas (mikroražošanas) izplatību un samazināt zaudējumus zemas jaudas tīklos, tādējādi veicinot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;

| M. | tā kā šo tehnoloģiju izmantošana ir cieši saistīta ar platjoslas uzstādīšanu un attīstību Eiropā; |
| --- | --- |

M.

tā kā šo tehnoloģiju izmantošana ir cieši saistīta ar platjoslas uzstādīšanu un attīstību Eiropā;

| N. | tā kā pēc iespējas jāiekļauj līdz šim saskaņā ar Eiropas pētniecības un inovāciju politiku veiktie pasākumi un apmaiņa ar informāciju un labu praksi un tā kā ES, lai izveidotu sinerģijas, jāuzlabo ES pētniecības un attīstības un struktūrfondu, kā arī dalībvalstu rīcības un EIB finansēšanas mehānismu koordinācija; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēc iespējas jāiekļauj līdz šim saskaņā ar Eiropas pētniecības un inovāciju politiku veiktie pasākumi un apmaiņa ar informāciju un labu praksi un tā kā ES, lai izveidotu sinerģijas, jāuzlabo ES pētniecības un attīstības un struktūrfondu, kā arī dalībvalstu rīcības un EIB finansēšanas mehānismu koordinācija;

| O. | tā kā atsevišķi pienākumi un pilnvaras saistībā ar teritoriālo plānošanu, energoapgādi, sabiedriskajām ēkām un satiksmes organizēšanu ir valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

O.

tā kā atsevišķi pienākumi un pilnvaras saistībā ar teritoriālo plānošanu, energoapgādi, sabiedriskajām ēkām un satiksmes organizēšanu ir valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm;

| P. | tā kā ir svarīgi palielināt patērētāju informētību par jaunajām tehnoloģijām un potenciālajiem ieguvumiem no to izmantošanas tautsaimniecībā un energotaupībā un palielināt patērētāju iespējas regulēt savu enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir svarīgi palielināt patērētāju informētību par jaunajām tehnoloģijām un potenciālajiem ieguvumiem no to izmantošanas tautsaimniecībā un energotaupībā un palielināt patērētāju iespējas regulēt savu enerģijas patēriņu;

| Q. | tā kā pašlaik 15-20 % no datu centru darbībai izmantotajiem līdzekļiem tiek tērēti elektroenerģijai un dzesēšanai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašlaik 15-20 % no datu centru darbībai izmantotajiem līdzekļiem tiek tērēti elektroenerģijai un dzesēšanai;

| R. | ņemot vērā IST radītās priekšrocības vides jomā, jo ar to palīdzību informācija par dažādu nozaru pakalpojumiem ir pieejama internetā; |
| --- | --- |

R.

ņemot vērā IST radītās priekšrocības vides jomā, jo ar to palīdzību informācija par dažādu nozaru pakalpojumiem ir pieejama internetā;

| S. | ņemot vērā to, kā energoefektivitāte var palīdzēt risināt visā Eiropas Savienībā aizvien pieaugošās bažas par energodrošību, |
| --- | --- |

S.

ņemot vērā to, kā energoefektivitāte var palīdzēt risināt visā Eiropas Savienībā aizvien pieaugošās bažas par energodrošību,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un tam sekojošos ieteikumus un visumā atbalsta tos; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un tam sekojošos ieteikumus un visumā atbalsta tos;

| 2. | aicina ieviest pasākumus, lai nodrošinātu privātas informācijas aizsardzību attiecībā uz viedo uzskaiti; |
| --- | --- |

2.

aicina ieviest pasākumus, lai nodrošinātu privātas informācijas aizsardzību attiecībā uz viedo uzskaiti;

| 3. | tādēļ aicina Komisiju līdz 2010. gada beigām iesniegt ieteikumus, lai nodrošinātu, ka viedās uzskaites ieviešana tiek īstenota saskaņā ar trešajā enerģētikas tirgus tiesību aktu paketē noteikto grafiku un ka ir noteiktas obligātās viedo skaitītāju funkcijas, lai palielinātu patērētāju iespējas regulēt savu enerģijas patēriņu un izlīdzināt pieprasījuma līkni; aicina arī veicināt jaunu enerģētikas pakalpojumu ieviešanu un inovatīva, saskaņota un savietojama Eiropas viedā tīkla izveidi, ņemot vērā visus labas prakses piemērus, kas sevi attaisnojuši un tiek izmantoti atsevišķās dalībvalstīs, īpaši attiecībā uz pārvaldību reāllaikā un divvirzienu elektroenerģijas un informācijas plūsmu; definējot obligātās funkcijas, pienācīgi jāņem vērā darbs, ko veic Eiropas standartizācijas organizācijas CEN, CENELEC un ETSI, definējot papildu funkcijas saskaņā ar 441. mandātu par viedo skaitītāju standartizāciju; |
| --- | --- |

3.

tādēļ aicina Komisiju līdz 2010. gada beigām iesniegt ieteikumus, lai nodrošinātu, ka viedās uzskaites ieviešana tiek īstenota saskaņā ar trešajā enerģētikas tirgus tiesību aktu paketē noteikto grafiku un ka ir noteiktas obligātās viedo skaitītāju funkcijas, lai palielinātu patērētāju iespējas regulēt savu enerģijas patēriņu un izlīdzināt pieprasījuma līkni; aicina arī veicināt jaunu enerģētikas pakalpojumu ieviešanu un inovatīva, saskaņota un savietojama Eiropas viedā tīkla izveidi, ņemot vērā visus labas prakses piemērus, kas sevi attaisnojuši un tiek izmantoti atsevišķās dalībvalstīs, īpaši attiecībā uz pārvaldību reāllaikā un divvirzienu elektroenerģijas un informācijas plūsmu; definējot obligātās funkcijas, pienācīgi jāņem vērā darbs, ko veic Eiropas standartizācijas organizācijas CEN, CENELEC un ETSI, definējot papildu funkcijas saskaņā ar 441. mandātu par viedo skaitītāju standartizāciju;

| 4. | uzsver — lai iegūtu energotaupīšanas iespējas nākamajām desmitgadēm, ir vajadzīgs ievērojams progress tehnoloģiju jomā un organizatoriski jauninājumi, kas cieši saistīti ar IST; |
| --- | --- |

4.

uzsver — lai iegūtu energotaupīšanas iespējas nākamajām desmitgadēm, ir vajadzīgs ievērojams progress tehnoloģiju jomā un organizatoriski jauninājumi, kas cieši saistīti ar IST;

| 5. | uzskata, ka bez IST nav iespējams atdalīt ekonomisko izaugsmi no SEG emisijām, izmantojot trīs pamatstratēģijas klimata pārmaiņu mazināšanai: enerģijas patēriņa samazināšana, energoefektivitātes palielināšana un atjaunojamo enerģijas avotu iekļaušana patēriņa struktūrā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka bez IST nav iespējams atdalīt ekonomisko izaugsmi no SEG emisijām, izmantojot trīs pamatstratēģijas klimata pārmaiņu mazināšanai: enerģijas patēriņa samazināšana, energoefektivitātes palielināšana un atjaunojamo enerģijas avotu iekļaušana patēriņa struktūrā;

| 6. | norāda uz to, ka dažādu dalībvalstu datu salīdzināmību un energoefektivitātes palielināšanu ir iespējams nodrošināt tikai, pieņemot kopēju enerģijas patēriņa un oglekļa emisiju mērīšanas metodiku un izveidojot salīdzinošās metodikas sistēmu optimālo izmaksu aprēķināšanai attiecībā uz obligātajām energoefektivitātes prasībām ēkām; turklāt norāda uz nepieciešamību nekavējoties standartizēt IST, kas ir obligāta prasība savietojamības nodrošināšanai; uzskata, ka bez mērīšanas funkcijām standartizācijai jāattiecas arī uz piekļuvi līgumos ietvertajai informācijai un patēriņa datiem, komunikāciju ar operatoru centrālajām sistēmām pa elektroenerģijas tīklu un piegādes pieslēgšanu un atslēgšanu no attāluma; |
| --- | --- |

6.

norāda uz to, ka dažādu dalībvalstu datu salīdzināmību un energoefektivitātes palielināšanu ir iespējams nodrošināt tikai, pieņemot kopēju enerģijas patēriņa un oglekļa emisiju mērīšanas metodiku un izveidojot salīdzinošās metodikas sistēmu optimālo izmaksu aprēķināšanai attiecībā uz obligātajām energoefektivitātes prasībām ēkām; turklāt norāda uz nepieciešamību nekavējoties standartizēt IST, kas ir obligāta prasība savietojamības nodrošināšanai; uzskata, ka bez mērīšanas funkcijām standartizācijai jāattiecas arī uz piekļuvi līgumos ietvertajai informācijai un patēriņa datiem, komunikāciju ar operatoru centrālajām sistēmām pa elektroenerģijas tīklu un piegādes pieslēgšanu un atslēgšanu no attāluma;

| 7. | uzsver, ka IST standartizācija ir daļa no vispārējā standartizācijas procesa un tā palīdz īstenot Lisabonas stratēģijā iekļautos politikas mērķus uzlabot Eiropas ražošanas konkurētspēju; atbalsta 2009. gada IST standartizācijas darba programmu, kurā noteiktas šādas prioritātes: e-veselība, e-integrācija, inteliģents transports, IST videi, e-uzņēmējdarbība, e-prasmes, e-mācības, personas datu aizsardzība, privātums, tīkla un informācijas drošība; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka IST standartizācija ir daļa no vispārējā standartizācijas procesa un tā palīdz īstenot Lisabonas stratēģijā iekļautos politikas mērķus uzlabot Eiropas ražošanas konkurētspēju; atbalsta 2009. gada IST standartizācijas darba programmu, kurā noteiktas šādas prioritātes: e-veselība, e-integrācija, inteliģents transports, IST videi, e-uzņēmējdarbība, e-prasmes, e-mācības, personas datu aizsardzība, privātums, tīkla un informācijas drošība;

| 8. | uzskata, ka, ja IST var palīdzēt taupīt enerģiju, jo tās ļauj nemitīgi kontrolēt datus, lai optimizētu publisko un privāto enerģijas patēriņu un palielinātu energoefektivitāti daudzās nozarēs, IST nozarei, paturot prātā tās enerģijas patēriņa eksponenciālo augšanu, vajadzētu rādīt piemēru, apņemoties ievērojami samazināt savu enerģijas patēriņu; aicina Komisiju sākt apsvērt, kā IST var veicināt efektīvu ekonomiku attiecībā uz resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka, ja IST var palīdzēt taupīt enerģiju, jo tās ļauj nemitīgi kontrolēt datus, lai optimizētu publisko un privāto enerģijas patēriņu un palielinātu energoefektivitāti daudzās nozarēs, IST nozarei, paturot prātā tās enerģijas patēriņa eksponenciālo augšanu, vajadzētu rādīt piemēru, apņemoties ievērojami samazināt savu enerģijas patēriņu; aicina Komisiju sākt apsvērt, kā IST var veicināt efektīvu ekonomiku attiecībā uz resursu izmantošanu;

| 9. | uzsver, ka Eiropai ir jābūt vadošajai lomai zemu oglekļa emisiju IST risinājumu izstrādē; uzskata, ka ir būtiski svarīgi sekmēt izcilību IST pētniecībā un veicināt valsts un privātus ieguldījumus sadarbīgi īstenotā augsta riska IST pētniecībā un jauninājumos; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka Eiropai ir jābūt vadošajai lomai zemu oglekļa emisiju IST risinājumu izstrādē; uzskata, ka ir būtiski svarīgi sekmēt izcilību IST pētniecībā un veicināt valsts un privātus ieguldījumus sadarbīgi īstenotā augsta riska IST pētniecībā un jauninājumos;

| 10. | uzskata, ka IST var būt svarīga loma globālās ietekmes uz klimata pārmaiņām mērīšanā un kvantitātes noteikšanā, kā arī klimata aizsardzības pasākumu izvērtēšanā, tādējādi veicinot klimata politikas precīzu saskaņošanu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka IST var būt svarīga loma globālās ietekmes uz klimata pārmaiņām mērīšanā un kvantitātes noteikšanā, kā arī klimata aizsardzības pasākumu izvērtēšanā, tādējādi veicinot klimata politikas precīzu saskaņošanu;

| 11. | uzsver, ka IST nozares apņemšanās samazināt enerģijas patēriņu vispirms jāattiecina uz datu centriem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka IST nozares apņemšanās samazināt enerģijas patēriņu vispirms jāattiecina uz datu centriem;

| 12. | uzsver to, cik svarīgs ir IST nozares pašas enerģijas patēriņš, un mudina šo nozari pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā norādītajā termiņā īstenot Komisijas Ieteikumu (C(2009)7604); |
| --- | --- |

12.

uzsver to, cik svarīgs ir IST nozares pašas enerģijas patēriņš, un mudina šo nozari pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā norādītajā termiņā īstenot Komisijas Ieteikumu (C(2009)7604);

| 13. | uzskata — lai tuvāko desmitgažu laikā iegūtu energotaupīšanas iespējas, elektroenerģijas tīkli varētu kļūt par viedām sistēmām ar elastīgām un kontrolētām elektroenerģijas plūsmām, ko dara iespējamu informācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

13.

uzskata — lai tuvāko desmitgažu laikā iegūtu energotaupīšanas iespējas, elektroenerģijas tīkli varētu kļūt par viedām sistēmām ar elastīgām un kontrolētām elektroenerģijas plūsmām, ko dara iespējamu informācijas tehnoloģijas;

| 14. | norāda, ka mājsaimniecībās un tādās nozarēs kā celtniecība, transports, loģistika un ražošanas nozares IST var izmantot dažādos veidos, lai palielinātu energoefektivitāti un enerģijas patēriņa kontroli; norāda, ka šie risinājumi citu starpā ietekmē elektroenerģijas sadali, apgaismošanu, sildīšanu, dzesēšanu, ventilāciju un gaisa kondicionēšanu, kā arī norāda uz iespējām, ko IST piedāvā saistībā ar mērīšanu, uzraudzību un automatizāciju; uzskata, ka viedie skaitītāji, energoefektīvs apgaismojums, mākoņdatošana un koplietošanas programmatūra var pārveidot enerģijas avotu izmantošanas ieradumus; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka mājsaimniecībās un tādās nozarēs kā celtniecība, transports, loģistika un ražošanas nozares IST var izmantot dažādos veidos, lai palielinātu energoefektivitāti un enerģijas patēriņa kontroli; norāda, ka šie risinājumi citu starpā ietekmē elektroenerģijas sadali, apgaismošanu, sildīšanu, dzesēšanu, ventilāciju un gaisa kondicionēšanu, kā arī norāda uz iespējām, ko IST piedāvā saistībā ar mērīšanu, uzraudzību un automatizāciju; uzskata, ka viedie skaitītāji, energoefektīvs apgaismojums, mākoņdatošana un koplietošanas programmatūra var pārveidot enerģijas avotu izmantošanas ieradumus;

| 15. | norāda, ka IST var piedāvāt inovatīvus risinājumus pilsētu plānošanai un pilsētu infrastruktūras apsaimniekošanai, lai samazinātu oglekļa emisijas; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka IST var piedāvāt inovatīvus risinājumus pilsētu plānošanai un pilsētu infrastruktūras apsaimniekošanai, lai samazinātu oglekļa emisijas;

| 16. | uzskata, ka IST izmantošanai var būt galvenā nozīme energoefektivitātes palielināšanā, īpaši attiecībā uz pilsētu aglomerāciju pārvaldību un darbību; uzskata, ka viedo pilsētu projekts ir piemērs IST potenciālam mazināt enerģijas patēriņu, un mudina citas pilsētas uzlabot savus rādītājus un īstenot labu praksi; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka IST izmantošanai var būt galvenā nozīme energoefektivitātes palielināšanā, īpaši attiecībā uz pilsētu aglomerāciju pārvaldību un darbību; uzskata, ka viedo pilsētu projekts ir piemērs IST potenciālam mazināt enerģijas patēriņu, un mudina citas pilsētas uzlabot savus rādītājus un īstenot labu praksi;

| 17. | uzsver, ka ar ciešāku valsts iestāžu un privāto pakalpojumu sniedzēju sadarbību, ieviešot viedo uzskaiti, var samazināt izmaksas un sniegt labākus pakalpojumus patērētājiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ar ciešāku valsts iestāžu un privāto pakalpojumu sniedzēju sadarbību, ieviešot viedo uzskaiti, var samazināt izmaksas un sniegt labākus pakalpojumus patērētājiem;

| 18. | uzsver to, cik svarīgi ir iesaistīt lēmumu pieņemšanas procesā komunālo pakalpojumu sniedzējus, pilsētu domes un pašvaldību iestādes, lai ieviestu praktiskus pasākumus, kas veidoti tā, lai samazinātu enerģijas patēriņu un palielinātu energoefektivitāti; uzsver IST svarīgumu šajā procesā; |
| --- | --- |

18.

uzsver to, cik svarīgi ir iesaistīt lēmumu pieņemšanas procesā komunālo pakalpojumu sniedzējus, pilsētu domes un pašvaldību iestādes, lai ieviestu praktiskus pasākumus, kas veidoti tā, lai samazinātu enerģijas patēriņu un palielinātu energoefektivitāti; uzsver IST svarīgumu šajā procesā;

| 19. | uzsver, ka visām enerģiju patērējošajām nozarēm pēc iespējas vairāk jāiesaistās energoefektivitātes palielināšanā; norāda, ka vispārējā energotaupības mērķa sasniegšana Eiropas līmenī būs atkarīga no visos zemākajos līmeņos sasniegtās energoefektivitātes; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka visām enerģiju patērējošajām nozarēm pēc iespējas vairāk jāiesaistās energoefektivitātes palielināšanā; norāda, ka vispārējā energotaupības mērķa sasniegšana Eiropas līmenī būs atkarīga no visos zemākajos līmeņos sasniegtās energoefektivitātes;

| 20. | uzsver, ka IST nozarei jācenšas arī palielināt energoefektivitāti un paplašināt oglekļa neradošu energoapgādi, izveidojot aprīkojumu, sakaru tīklus un piegādes sistēmas; tajā pašā laikā Komisijai ir jābūt elastīgai, pielāgojot regulējumu nozares tehniskajai attīstībai; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka IST nozarei jācenšas arī palielināt energoefektivitāti un paplašināt oglekļa neradošu energoapgādi, izveidojot aprīkojumu, sakaru tīklus un piegādes sistēmas; tajā pašā laikā Komisijai ir jābūt elastīgai, pielāgojot regulējumu nozares tehniskajai attīstībai;

| 21. | uzsver, ka ražošanas nozarē mērījumu un kontroles tehnoloģijas kopā ar attiecīgo programmatūru ir būtiski svarīgas, lai panāktu resursu taupīšanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ražošanas nozarē mērījumu un kontroles tehnoloģijas kopā ar attiecīgo programmatūru ir būtiski svarīgas, lai panāktu resursu taupīšanu;

| 22. | pauž nožēlu par to, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā nepietiekami tiek izmantots energoefektivitātes un energotaupības potenciāls; aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā IST piedāvātās iespējas energotaupības jomā, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1); |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā nepietiekami tiek izmantots energoefektivitātes un energotaupības potenciāls; aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā IST piedāvātās iespējas energotaupības jomā, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1);

| 23. | uzsver, cik nozīmīga ir IST ietekme uz energoefektivitāti, kas tika uzsvērta arī 2007. gadā, piešķirot šim IST aspektam īpašu prioritāti Septītajā Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā (2); |
| --- | --- |

23.

uzsver, cik nozīmīga ir IST ietekme uz energoefektivitāti, kas tika uzsvērta arī 2007. gadā, piešķirot šim IST aspektam īpašu prioritāti Septītajā Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā (2);

| 24. | uzskata, ka par prioritāti jāizvirza Eiropas ekonomikas stimulēšana, investējot jaunajās tehnoloģijās un jo īpaši izveidojot platjoslu dažādās dalībvalstīs, jo tā iespējams nostiprināt ekonomikas izaugsmi un nodrošināt, ka aizvien lielākam skaitam ES iedzīvotāju un uzņēmumu ir iespējams izmantot jaunas sistēmas un programmatūras, kā arī sasniegt 2020. gadam izvirzītos ES energoefektivitātes mērķus; turklāt IST attīstība ļauj pāriet uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, un tā veicinās atkarības no energoapgādes samazināšanu, kā arī palīdzēs tikt galā ar augstajām izejmateriālu cenām; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka par prioritāti jāizvirza Eiropas ekonomikas stimulēšana, investējot jaunajās tehnoloģijās un jo īpaši izveidojot platjoslu dažādās dalībvalstīs, jo tā iespējams nostiprināt ekonomikas izaugsmi un nodrošināt, ka aizvien lielākam skaitam ES iedzīvotāju un uzņēmumu ir iespējams izmantot jaunas sistēmas un programmatūras, kā arī sasniegt 2020. gadam izvirzītos ES energoefektivitātes mērķus; turklāt IST attīstība ļauj pāriet uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, un tā veicinās atkarības no energoapgādes samazināšanu, kā arī palīdzēs tikt galā ar augstajām izejmateriālu cenām;

| 25. | aicina dalībvalstis, izveidojot atbilstīgu infrastruktūru, veicināt platjoslas interneta pieejamību visiem ES iedzīvotājiem, lai nodrošinātu līdztiesīgu piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem, kuri varētu samazināt nepieciešamību ceļot; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis, izveidojot atbilstīgu infrastruktūru, veicināt platjoslas interneta pieejamību visiem ES iedzīvotājiem, lai nodrošinātu līdztiesīgu piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem, kuri varētu samazināt nepieciešamību ceļot;

| 26. | aicina izveidot un darīt pieejamus pakalpojumus internetā (e-bankas, e-komercija, e-pārvalde, e-mācīšanās, e-veselība) un tāldarbu, lai uzlabotu sabiedrībai sniegto pakalpojumu kvalitāti, tajā pašā laikā samazinot oglekļa emisijas; aicina dalībvalstis izveidot tādus pakalpojumus, kas ne tikai ietaupa laiku cilvēkiem, bet arī samazina nepieciešamību pārvietoties; |
| --- | --- |

26.

aicina izveidot un darīt pieejamus pakalpojumus internetā (e-bankas, e-komercija, e-pārvalde, e-mācīšanās, e-veselība) un tāldarbu, lai uzlabotu sabiedrībai sniegto pakalpojumu kvalitāti, tajā pašā laikā samazinot oglekļa emisijas; aicina dalībvalstis izveidot tādus pakalpojumus, kas ne tikai ietaupa laiku cilvēkiem, bet arī samazina nepieciešamību pārvietoties;

| 27. | uzsver loģistikas nozīmi transporta racionalizācijā un oglekļa emisiju samazināšanā; atzīst nepieciešamību palielināt valsts un privātās investīcijas IST instrumentos, lai izveidotu viedas enerģijas infrastruktūras un jo īpaši e-kravas pārvadājumus un inteliģentās transporta sistēmas; |
| --- | --- |

27.

uzsver loģistikas nozīmi transporta racionalizācijā un oglekļa emisiju samazināšanā; atzīst nepieciešamību palielināt valsts un privātās investīcijas IST instrumentos, lai izveidotu viedas enerģijas infrastruktūras un jo īpaši e-kravas pārvadājumus un inteliģentās transporta sistēmas;

| 28. | uzskata, ka inteliģento transporta sistēmu izmantošana sauszemes transporta jomā, kombinējot to ar citiem transporta veidiem, var palīdzēt mazināt sastrēgumus un to radīto kaitīgo ietekmi uz vidi; uzskata, ka IST piemērošana pasažieru pārvadājumiem un jaunu tehnoloģiju pieejamība un obligāta informācija par ceļu stāvokli un to mijiedarbība ar riepām un laikapstākļiem, kas parādās transportlīdzekļa borta ekrānā, uzlabos pārvietošanās un preču pārvadājumu efektivitāti, ātrumu un drošību; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka inteliģento transporta sistēmu izmantošana sauszemes transporta jomā, kombinējot to ar citiem transporta veidiem, var palīdzēt mazināt sastrēgumus un to radīto kaitīgo ietekmi uz vidi; uzskata, ka IST piemērošana pasažieru pārvadājumiem un jaunu tehnoloģiju pieejamība un obligāta informācija par ceļu stāvokli un to mijiedarbība ar riepām un laikapstākļiem, kas parādās transportlīdzekļa borta ekrānā, uzlabos pārvietošanās un preču pārvadājumu efektivitāti, ātrumu un drošību;

| 29. | uzsver IST svarīgumu jaunas Eiropas transporta politikas plānošanā; aicina jebkādos šādos Komisijas plānos iekļaut IST risinājumus citu starpā tādās jomās kā satiksmes plūsmu regulēšana, palielināt jaukto transportsistēmu izmantošanu transporta nozarē un optimizēt dažādu transporta veidu izmantošanas līdzsvaru; |
| --- | --- |

29.

uzsver IST svarīgumu jaunas Eiropas transporta politikas plānošanā; aicina jebkādos šādos Komisijas plānos iekļaut IST risinājumus citu starpā tādās jomās kā satiksmes plūsmu regulēšana, palielināt jaukto transportsistēmu izmantošanu transporta nozarē un optimizēt dažādu transporta veidu izmantošanas līdzsvaru;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot nepieciešamos risinājumus, lai izveidotu tādu tehnoloģisko infrastruktūru, ar kuru ir iespējams samazināt sauszemes transporta apjomu un veicināt jauktu transporta sistēmu izmantošanu; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot nepieciešamos risinājumus, lai izveidotu tādu tehnoloģisko infrastruktūru, ar kuru ir iespējams samazināt sauszemes transporta apjomu un veicināt jauktu transporta sistēmu izmantošanu;

| 31. | uzsver — lai panāktu energotaupību transporta nozarē, no ceļošanas ir iespējams izvairīties, organizējot virtuālas sanāksmes, bet inteliģentas transporta sistēmas ļaus izveidot ārkārtīgi efektīvu transporta sistēmu; |
| --- | --- |

31.

uzsver — lai panāktu energotaupību transporta nozarē, no ceļošanas ir iespējams izvairīties, organizējot virtuālas sanāksmes, bet inteliģentas transporta sistēmas ļaus izveidot ārkārtīgi efektīvu transporta sistēmu;

| 32. | aicina Komisiju pastiprināti strādāt pie IST izmantošanas transporta nozarē, īpaši to izmantošanu uzraudzības un mērīšanas instrumentos; uzskata, ka satiksmes kontrolē reālajā laikā un pilsētu un reģionālo transporta tīklu izveidē un pilnveidošanā ir būtiski svarīgi ņemt vērā mērījumu rezultātus; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju pastiprināti strādāt pie IST izmantošanas transporta nozarē, īpaši to izmantošanu uzraudzības un mērīšanas instrumentos; uzskata, ka satiksmes kontrolē reālajā laikā un pilsētu un reģionālo transporta tīklu izveidē un pilnveidošanā ir būtiski svarīgi ņemt vērā mērījumu rezultātus;

| 33. | aicina Komisiju veicināt viedo dzinēju ieviešanu, lai atbalstītu attiecīgās galvenās nozares un kopējās tehnoloģiskās platformas; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju veicināt viedo dzinēju ieviešanu, lai atbalstītu attiecīgās galvenās nozares un kopējās tehnoloģiskās platformas;

| 34. | uzsver to, ka ir nepieciešama kopēja stratēģija elektrisko automašīnu izstrādei un ražošanai; turklāt aicina Komisiju izvirzīt par prioritāti viedo automašīnu un viedo ceļu projektus, kā arī pētniecības un attīstības izmēģinājuma projektus V2V un V2R ierīcēm, kas var radīt jaunas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas IST uzņēmumiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver to, ka ir nepieciešama kopēja stratēģija elektrisko automašīnu izstrādei un ražošanai; turklāt aicina Komisiju izvirzīt par prioritāti viedo automašīnu un viedo ceļu projektus, kā arī pētniecības un attīstības izmēģinājuma projektus V2V un V2R ierīcēm, kas var radīt jaunas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas IST uzņēmumiem;

| 35. | ierosina saistībā ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta darbību piešķirt prioritāti iniciatīvām, kuru mērķis ir IST izstrāde ilgtspējīgām viedajām pilsētām, jo vairāk nekā 80 % ES iedzīvotāju dzīvo pilsētās un saskaras ar lielākajām problēmām, kas pašlaik aktuālas Eiropas sabiedrībai tādās jomās kā ilgtspējīga attīstība, mobilitāte, sakari, veselība, drošība, labklājība utt.; |
| --- | --- |

35.

ierosina saistībā ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta darbību piešķirt prioritāti iniciatīvām, kuru mērķis ir IST izstrāde ilgtspējīgām viedajām pilsētām, jo vairāk nekā 80 % ES iedzīvotāju dzīvo pilsētās un saskaras ar lielākajām problēmām, kas pašlaik aktuālas Eiropas sabiedrībai tādās jomās kā ilgtspējīga attīstība, mobilitāte, sakari, veselība, drošība, labklājība utt.;

| 36. | uzsver, ka Komisijas nākamā priekšlikuma par Jaunas Eiropas digitālās programmas izstrādi mērķim vajadzētu būt IST integrēšanai zemu oglekļa emisiju ekonomikā; aicina izmantot IST tehnoloģijas, lai līdz 2020. gadam varētu sasniegt CO2 samazināšanas mērķi galvenajās nozarēs, un aicina veicināt atbildīgu energopatēriņu, īpaši, uzstādot viedos skaitītājus; norāda arī uz to, ka jāizveido īpaši mērķi IST nozares radīto oglekļa emisiju samazināšanai; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka Komisijas nākamā priekšlikuma par Jaunas Eiropas digitālās programmas izstrādi mērķim vajadzētu būt IST integrēšanai zemu oglekļa emisiju ekonomikā; aicina izmantot IST tehnoloģijas, lai līdz 2020. gadam varētu sasniegt CO2 samazināšanas mērķi galvenajās nozarēs, un aicina veicināt atbildīgu energopatēriņu, īpaši, uzstādot viedos skaitītājus; norāda arī uz to, ka jāizveido īpaši mērķi IST nozares radīto oglekļa emisiju samazināšanai;

| 37. | norāda, ka nopietns šķērslis plašai IST izmantošanai ražošanā un sabiedriskajos pakalpojumos ir nepietiekama līmeņa apmācība šajā nozarē; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka nopietns šķērslis plašai IST izmantošanai ražošanā un sabiedriskajos pakalpojumos ir nepietiekama līmeņa apmācība šajā nozarē;

| 38. | iesaka ievērot Ēku energoefektivitātes direktīvas pārskatīšanas noteikumus un iekļaut direktīvas darbības jomā arī mazākas ēkas; mudina dalībvalstis īstenot šo direktīvu; ierosina arī integrēt IST energoefektivitātes pasākumu īstenošanā; mudina dalībvalstis padarīt sabiedrisko ēku energoefektivitātes sertifikātus publiski pieejamus un viegli salīdzināmus; |
| --- | --- |

38.

iesaka ievērot Ēku energoefektivitātes direktīvas pārskatīšanas noteikumus un iekļaut direktīvas darbības jomā arī mazākas ēkas; mudina dalībvalstis īstenot šo direktīvu; ierosina arī integrēt IST energoefektivitātes pasākumu īstenošanā; mudina dalībvalstis padarīt sabiedrisko ēku energoefektivitātes sertifikātus publiski pieejamus un viegli salīdzināmus;

| 39. | uzskata, ka nedrīkst kavēties ar viedo ierīču ieviešanu, komerciāli izmantojot ARTEMIS kopējo tehnoloģiju iniciatīvu; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka nedrīkst kavēties ar viedo ierīču ieviešanu, komerciāli izmantojot ARTEMIS kopējo tehnoloģiju iniciatīvu;

| 40. | uzskata, ka plašāka IST izmantošana stimulēs Eiropas ekonomisko izaugsmi, jaunu kvalificētu darbavietu radīšanu, energoefektīvu tehnoloģiju tirgu un videi nekaitīgu darbavietu radīšanu; uzskata, ka ir vajadzīgas vērā ņemamas investīcijas gan pētniecībai un attīstībai, gan esošo tehnoloģiju izmantošanai; aicina dalībvalstis nodrošināt stimulus valsts un privātām investīcijām energoefektivitātē; šajā sakarā atgādina par dalībvalstu un Komisijas pienākumiem, veicot publiskos iepirkumus; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka plašāka IST izmantošana stimulēs Eiropas ekonomisko izaugsmi, jaunu kvalificētu darbavietu radīšanu, energoefektīvu tehnoloģiju tirgu un videi nekaitīgu darbavietu radīšanu; uzskata, ka ir vajadzīgas vērā ņemamas investīcijas gan pētniecībai un attīstībai, gan esošo tehnoloģiju izmantošanai; aicina dalībvalstis nodrošināt stimulus valsts un privātām investīcijām energoefektivitātē; šajā sakarā atgādina par dalībvalstu un Komisijas pienākumiem, veicot publiskos iepirkumus;

| 41. | uzsver privāto investīciju svarīgumu, lai sasniegtu vajadzīgo investīciju līmeni, un tādēļ uzskata, ka ES ir jānodrošina labvēlīgs tirgus un regulējums, stimulējot uzņēmējdarbības jomu īstenot vērienīgu energoefektivitātes stratēģiju; uzskata, ka ar šiem nosacījumiem tirgi izpildīs tiem izvirzītos mērķus; tādēļ aicina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem un vērienīgiem mērķiem, kas atbilst tās paziņojumā (COM(2009)0111) minētajam dažādo IST potenciālam; |
| --- | --- |

41.

uzsver privāto investīciju svarīgumu, lai sasniegtu vajadzīgo investīciju līmeni, un tādēļ uzskata, ka ES ir jānodrošina labvēlīgs tirgus un regulējums, stimulējot uzņēmējdarbības jomu īstenot vērienīgu energoefektivitātes stratēģiju; uzskata, ka ar šiem nosacījumiem tirgi izpildīs tiem izvirzītos mērķus; tādēļ aicina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem un vērienīgiem mērķiem, kas atbilst tās paziņojumā (COM(2009)0111) minētajam dažādo IST potenciālam;

| 42. | aicina dalībvalstis investēt cilvēku izglītošanā par energoefektivitātes jautājumiem, kurai vajadzētu sākties jau skolās, un sekmēt inovatīvu, uz IST balstītu energoefektivitātes izglītības kursu izveidi plašā pamatskolu un vidusskolu tīklā; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis investēt cilvēku izglītošanā par energoefektivitātes jautājumiem, kurai vajadzētu sākties jau skolās, un sekmēt inovatīvu, uz IST balstītu energoefektivitātes izglītības kursu izveidi plašā pamatskolu un vidusskolu tīklā;

| 43. | uzskata, ka viedajai uzskaitei un IST projektiem ir vajadzīgas informatīvas kampaņas, lai izskaidrotu iedzīvotājiem ieguvumus no to īstenošanas; uzsver, ka sabiedrības informēšana par viedās uzskaites ieviešanas nepieciešamību un tās priekšrocībām ir būtiski svarīga, lai izvairītos no nepareizas izpratnes un sabiedrības atbalsta trūkuma; tādēļ uzskata, ka, lai optimizētu enerģijas ražošanu, piegādi un elektroenerģijas tīklus, nevajadzētu vilcināties ar viedās uzskaites ieviešanu, kas ļaus patērētājiem regulēt savu patēriņu tik efektīvi, cik vien iespējams; šā iemesla dēļ uzsver, ka patēriņa mērīšana, uzraudzība un automatizācija būs neatņemama tādas optimizētas elektroenerģijas tīkla sistēmas sastāvdaļa, kuras mērķim jābūt kā energoefektivitātes nodrošināšanai, tā atjaunojamo enerģijas avotu, enerģijas uzglabāšanas pārvaldības un nākotnē izmantojamo elektrisko transportlīdzekļu uzpildīšanas iekļaušanai šajā sistēmā; tomēr uzsver, ka, lai gan viedās uzskaites sistēmas ir būtiski svarīgs šī procesa posms, tās ir tikai pirmais solis ceļā uz viedo tīklu izveidi; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka viedajai uzskaitei un IST projektiem ir vajadzīgas informatīvas kampaņas, lai izskaidrotu iedzīvotājiem ieguvumus no to īstenošanas; uzsver, ka sabiedrības informēšana par viedās uzskaites ieviešanas nepieciešamību un tās priekšrocībām ir būtiski svarīga, lai izvairītos no nepareizas izpratnes un sabiedrības atbalsta trūkuma; tādēļ uzskata, ka, lai optimizētu enerģijas ražošanu, piegādi un elektroenerģijas tīklus, nevajadzētu vilcināties ar viedās uzskaites ieviešanu, kas ļaus patērētājiem regulēt savu patēriņu tik efektīvi, cik vien iespējams; šā iemesla dēļ uzsver, ka patēriņa mērīšana, uzraudzība un automatizācija būs neatņemama tādas optimizētas elektroenerģijas tīkla sistēmas sastāvdaļa, kuras mērķim jābūt kā energoefektivitātes nodrošināšanai, tā atjaunojamo enerģijas avotu, enerģijas uzglabāšanas pārvaldības un nākotnē izmantojamo elektrisko transportlīdzekļu uzpildīšanas iekļaušanai šajā sistēmā; tomēr uzsver, ka, lai gan viedās uzskaites sistēmas ir būtiski svarīgs šī procesa posms, tās ir tikai pirmais solis ceļā uz viedo tīklu izveidi;

| 44. | uzsver, ka saistībā ar IST ievērojamo ietekmi uz ES pilsētu un reģionu ekonomisko attīstību ir būtiski svarīgi apspriesties ar vietējo un reģionālo kopienu oficiālajiem pārstāvjiem gadījumos, kad ES programmas sniedz atbalstu tādas prioritāras rīcības izveidei, kas ir svarīga šīm kopienām; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka saistībā ar IST ievērojamo ietekmi uz ES pilsētu un reģionu ekonomisko attīstību ir būtiski svarīgi apspriesties ar vietējo un reģionālo kopienu oficiālajiem pārstāvjiem gadījumos, kad ES programmas sniedz atbalstu tādas prioritāras rīcības izveidei, kas ir svarīga šīm kopienām;

| 45. | uzsver, ka dalībvalstu un Eiropas līmeņa viedie tīkli ir nepieciešami, lai pilnībā uzmantotu viedās uzskaites priekšrocības; tādēļ aicina Komisiju apsvērt Eiropas mēroga investīciju programmas; aicina dalībvalstis popularizēt un veicināt viedās uzskaites izmantošanu komerciālās ēkās un mājokļos; uzskata, ka viedās uzskaites ieviešana ir tikai viens no nepieciešamajiem elementiem Eiropas integrētā viedā tīkla izveidē; šā iemesla dēļ mudina dalībvalstis un Komisiju neatlaidīgi pieprasīt, lai tiktu izmantoti IST risinājumi; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka dalībvalstu un Eiropas līmeņa viedie tīkli ir nepieciešami, lai pilnībā uzmantotu viedās uzskaites priekšrocības; tādēļ aicina Komisiju apsvērt Eiropas mēroga investīciju programmas; aicina dalībvalstis popularizēt un veicināt viedās uzskaites izmantošanu komerciālās ēkās un mājokļos; uzskata, ka viedās uzskaites ieviešana ir tikai viens no nepieciešamajiem elementiem Eiropas integrētā viedā tīkla izveidē; šā iemesla dēļ mudina dalībvalstis un Komisiju neatlaidīgi pieprasīt, lai tiktu izmantoti IST risinājumi;

| 46. | uzsver, ka jāuzrauga IST attīstības ietekme uz ilgtspējīgas attīstības aspektiem, īpaši attiecībā uz vides un sociālajiem jautājumiem, tostarp vides un veselības apdraudējumu, kas saistīts ar novecojušu iekārtu izmantošanu un sociālo nevienlīdzību digitālo iespēju nepieejamības dēļ; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka jāuzrauga IST attīstības ietekme uz ilgtspējīgas attīstības aspektiem, īpaši attiecībā uz vides un sociālajiem jautājumiem, tostarp vides un veselības apdraudējumu, kas saistīts ar novecojušu iekārtu izmantošanu un sociālo nevienlīdzību digitālo iespēju nepieejamības dēļ;

| 47. | pauž atzinību tām dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas viedo uzskaiti, un mudina pārējās dalībvalstis pēc iespējas ātrāk panākt virzību šajā jautājumā; aicina Komisiju līdzfinansēt pēc iespējas vairāk liela mēroga projektu, izmantojot šim mērķim paredzētos esošos finanšu un pētniecības instrumentus; |
| --- | --- |

47.

pauž atzinību tām dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas viedo uzskaiti, un mudina pārējās dalībvalstis pēc iespējas ātrāk panākt virzību šajā jautājumā; aicina Komisiju līdzfinansēt pēc iespējas vairāk liela mēroga projektu, izmantojot šim mērķim paredzētos esošos finanšu un pētniecības instrumentus;

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādus IST risinājumus, kas ir efektīvi, uzlabojami un paplašināmi ar publiskā iepirkuma līgumu palīdzību; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādus IST risinājumus, kas ir efektīvi, uzlabojami un paplašināmi ar publiskā iepirkuma līgumu palīdzību;

| 49. | aicina Komisiju izveidot Eiropas tīmekļa vietni, kurā apkopota laba prakse IST izmantošanā energoefektivitātes palielināšanai, kas varētu sniegt noderīgu informāciju patērētājiem un valsts iestādēm; aicina izveidot visas Eiropas mēroga kampaņu plašsaziņas līdzekļos, lai izglītotu sabiedrību par energotaupības paņēmieniem, lietojot elektroniskās ierīces; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju izveidot Eiropas tīmekļa vietni, kurā apkopota laba prakse IST izmantošanā energoefektivitātes palielināšanai, kas varētu sniegt noderīgu informāciju patērētājiem un valsts iestādēm; aicina izveidot visas Eiropas mēroga kampaņu plašsaziņas līdzekļos, lai izglītotu sabiedrību par energotaupības paņēmieniem, lietojot elektroniskās ierīces;

| 50. | aicina Komisiju IST plānošanā ņemt vērā mazāk attīstītos Eiropas Savienības reģionus un rezervēt līdzekļus viedo skaitītāju ieviešanas un citu IST projektu līdzfinansēšanai šajos reģionos, lai nodrošinātu viņu iesaistīšanos un izvairītos no to izslēgšanas no kopīgiem Eiropas Savienības pasākumiem; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju IST plānošanā ņemt vērā mazāk attīstītos Eiropas Savienības reģionus un rezervēt līdzekļus viedo skaitītāju ieviešanas un citu IST projektu līdzfinansēšanai šajos reģionos, lai nodrošinātu viņu iesaistīšanos un izvairītos no to izslēgšanas no kopīgiem Eiropas Savienības pasākumiem;

| 51. | atzinīgi vērtē viedo tīklu darba grupas izveidi Komisijā un iesaka tai pienācīgi ņemt vērā visu iesaistīto pušu, īpaši patērētāju, viedokļus; aicina Komisiju regulāri iesniegt Parlamentam progresa ziņojumus par šīs grupas darbību; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē viedo tīklu darba grupas izveidi Komisijā un iesaka tai pienācīgi ņemt vērā visu iesaistīto pušu, īpaši patērētāju, viedokļus; aicina Komisiju regulāri iesniegt Parlamentam progresa ziņojumus par šīs grupas darbību;

| 52. | aicina Komisiju apsvērt iespēju, balstoties uz darba grupas paveikto, izstrādāt paziņojumu par viedo uzskaiti, kurā:






  a. | apzināti šķēršļi plašai viedās uzskaites izmantošanai, |
| --- | --- | --- |

52.

aicina Komisiju apsvērt iespēju, balstoties uz darba grupas paveikto, izstrādāt paziņojumu par viedo uzskaiti, kurā:

a.

apzināti šķēršļi plašai viedās uzskaites izmantošanai,

| b. | tiek atzinīgi novērtētas Komisijas kopīgi ar Reģionu komiteju izveidotās praktiskās instrukcijas par to, kā vietējās un reģionālās iestādes var izmantot IST savas energoefektivitātes palielināšanai un savu vides plānu izveidē, un uzskata, ka šis līdzeklis palielinās uzņēmējdarbības iespējas vietējā un reģionālā līmenī, |
| --- | --- |

b.

tiek atzinīgi novērtētas Komisijas kopīgi ar Reģionu komiteju izveidotās praktiskās instrukcijas par to, kā vietējās un reģionālās iestādes var izmantot IST savas energoefektivitātes palielināšanai un savu vides plānu izveidē, un uzskata, ka šis līdzeklis palielinās uzņēmējdarbības iespējas vietējā un reģionālā līmenī,

| c. | ierosināta procedūra kopēju obligāto viedās uzskaites sistēmu specifikāciju izveidei tik ātri, cik vien iespējams; |
| --- | --- |

c.

ierosināta procedūra kopēju obligāto viedās uzskaites sistēmu specifikāciju izveidei tik ātri, cik vien iespējams;

| d. | iekļauts grafiks specifikāciju un standartu izstrādei, kas paredzēti tādu viedo patēriņa elektronisko ierīču izveidei, kuras ir savietojamas ar viedās uzskaites sistēmām; |
| --- | --- |

d.

iekļauts grafiks specifikāciju un standartu izstrādei, kas paredzēti tādu viedo patēriņa elektronisko ierīču izveidei, kuras ir savietojamas ar viedās uzskaites sistēmām;

| e. | iekļauts grafiks, kurā izvirzīti viedi (specifiski, izmērāmi, piemēroti, reālistiski un laika ziņā konkrēti) mērķi un uzdevumi šādu sistēmu ieviešanai dalībvalstīs, un |
| --- | --- |

e.

iekļauts grafiks, kurā izvirzīti viedi (specifiski, izmērāmi, piemēroti, reālistiski un laika ziņā konkrēti) mērķi un uzdevumi šādu sistēmu ieviešanai dalībvalstīs, un

| f. | iekļauta sistēma šīs jomas labas prakses piemēru apkopošanai; |
| --- | --- |

f.

iekļauta sistēma šīs jomas labas prakses piemēru apkopošanai;

| 53. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai līdz 2010. gada beigām dalībvalstis vienotos par kopīgām obligātajām viedās uzskaites sistēmu darbības specifikācijām, kas sekmē decentralizētu ražošanu un energoefektivitāti, lai nodrošinātu patērētājiem visaptverošu un piemērotu informāciju, kas ļauj viņiem jebkurā laikā kontrolēt savu enerģijas patēriņu un pielāgot to savām vajadzībām, palīdzot viņiem to darīt efektīvāk; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai līdz 2010. gada beigām dalībvalstis vienotos par kopīgām obligātajām viedās uzskaites sistēmu darbības specifikācijām, kas sekmē decentralizētu ražošanu un energoefektivitāti, lai nodrošinātu patērētājiem visaptverošu un piemērotu informāciju, kas ļauj viņiem jebkurā laikā kontrolēt savu enerģijas patēriņu un pielāgot to savām vajadzībām, palīdzot viņiem to darīt efektīvāk;

| 54. | aicina Komisiju izveidot kodolīgu rīcības plānu enerģijas patēriņa samazināšanai, izmantojot IST ES iestāžu ēkās, lai rādītu piemēru dalībvalstīm un Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju izveidot kodolīgu rīcības plānu enerģijas patēriņa samazināšanai, izmantojot IST ES iestāžu ēkās, lai rādītu piemēru dalībvalstīm un Eiropas iedzīvotājiem;

| 55. | aicina Komisiju izveidot saistošu grafiku ar vērienīgiem, uz IST orientētiem energotaupības mērķiem, kas jāievēro visām IST nozarēm un dalībvalstīm, lai sasniegtu oglekļa emisiju samazināšanas plānus; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju izveidot saistošu grafiku ar vērienīgiem, uz IST orientētiem energotaupības mērķiem, kas jāievēro visām IST nozarēm un dalībvalstīm, lai sasniegtu oglekļa emisiju samazināšanas plānus;

| 56. | uzskata, ka, lemjot par Eiropas līmeņa juridiskajiem instrumentiem un kopīgajiem pasākumiem, īpaša uzmanība jāvelta papildu izmaksām, ko šie pasākumi var radīt Eiropas iedzīvotājiem, kā arī slogam uz Eiropas ražošanu, palielinot ražošanas un administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka, lemjot par Eiropas līmeņa juridiskajiem instrumentiem un kopīgajiem pasākumiem, īpaša uzmanība jāvelta papildu izmaksām, ko šie pasākumi var radīt Eiropas iedzīvotājiem, kā arī slogam uz Eiropas ražošanu, palielinot ražošanas un administratīvās izmaksas;

| 57. | aicina Komisiju izveidot finanšu instrumentu, kas būtu daļa no ES finansējuma, lai mudinātu MVU veidot savas zemu oglekļa emisiju enerģijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju izveidot finanšu instrumentu, kas būtu daļa no ES finansējuma, lai mudinātu MVU veidot savas zemu oglekļa emisiju enerģijas tehnoloģijas;

| 58. | aicina Komisiju pielāgot ES budžetu, lai paātrinātu izmaksu ziņā lietderīgu un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju izveidi un ieviešanu, jo īpaši, lai apmierinātu Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET-plāna) īstenošanas finansiālās vajadzības; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju pielāgot ES budžetu, lai paātrinātu izmaksu ziņā lietderīgu un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju izveidi un ieviešanu, jo īpaši, lai apmierinātu Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET-plāna) īstenošanas finansiālās vajadzības;

| 59. | atzinīgi vērtē pilsētu mēru konventa izveidi, kas ir forums apmaiņai ar labu praksi un etalons pilsētām, kurš nosprauž sev vērienīgus energoefektivitātes uzlabošanas mērķus; šajā sakarā pauž atzinību tām pilsētām un asociācijām, kuras veido labu praksi IST izmantošanā, lai uzlabotu pilsētu energoefektivitāti, un aicina apmainīties ar labas prakses piemēriem; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē pilsētu mēru konventa izveidi, kas ir forums apmaiņai ar labu praksi un etalons pilsētām, kurš nosprauž sev vērienīgus energoefektivitātes uzlabošanas mērķus; šajā sakarā pauž atzinību tām pilsētām un asociācijām, kuras veido labu praksi IST izmantošanā, lai uzlabotu pilsētu energoefektivitāti, un aicina apmainīties ar labas prakses piemēriem;

| 60. | aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt lietotāju izglītošanu un informētības palielināšanu, lai IST energotaupības potenciālu būtu iespējams īstenot pilnā mērā; |
| --- | --- |

60.

aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt lietotāju izglītošanu un informētības palielināšanu, lai IST energotaupības potenciālu būtu iespējams īstenot pilnā mērā;

| 61. | aicina Komisiju sadarbībā ar attiecīgajiem starptautiskajiem partneriem veicināt kopēju starptautisko standartu izveidi ziņošanai par uzņēmumu oglekļa emisijām, lai tām būtu iespējams mērīt savu emisiju līmeni salīdzināmā un efektīvā veidā; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju sadarbībā ar attiecīgajiem starptautiskajiem partneriem veicināt kopēju starptautisko standartu izveidi ziņošanai par uzņēmumu oglekļa emisijām, lai tām būtu iespējams mērīt savu emisiju līmeni salīdzināmā un efektīvā veidā;

| 62. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt datu attālinātu apstrādi, ņemot vērā šīs tehnoloģijas lielo potenciālu energoefektivitātes jomā, samazināt atkritumu daudzumu, kas rodas, regulāri atjauninot IST; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt datu attālinātu apstrādi, ņemot vērā šīs tehnoloģijas lielo potenciālu energoefektivitātes jomā, samazināt atkritumu daudzumu, kas rodas, regulāri atjauninot IST;

| 63. | pauž cerību, ka tiks veikti pasākumi, lai izmantotu IST potenciālu bojā gājušās pārtikas daudzuma samazināšanai pārtikas ražošanas loģistikas ķēdē, īpaši koordinējot kopējās lauksaimniecības politikas un FP7 pasākumus; |
| --- | --- |

63.

pauž cerību, ka tiks veikti pasākumi, lai izmantotu IST potenciālu bojā gājušās pārtikas daudzuma samazināšanai pārtikas ražošanas loģistikas ķēdē, īpaši koordinējot kopējās lauksaimniecības politikas un FP7 pasākumus;

| 64. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

64.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

(2)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/115

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsBaltā grāmata “Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”

P7_TA(2010)0154

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Komisijas Balto grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (2009/2152(INI))

2011/C 81 E/21

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (COM(2009)0147),

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti” (1),

ņemot vērā 2009. gada 4. februāra rezolūciju “2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (2),

ņemot vērā 2009. gada 16. septembra rezolūciju par 2009. gada vasaras meža ugunsgrēkiem (3),

ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP15) (4),

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas konferences par klimata pārmaiņām iznākumu (COP15) (5),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), tai pievienoto Kioto protokolu un UNFCCC pušu 15. konferences Kopenhāgenā iznākumu (6),

ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (7),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A7-0057/2010),

| A. | tā kā globālā sasilšana un klimata pārmaiņas ir atzītas par ārkārtīgi nopietniem draudiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā globālā sasilšana un klimata pārmaiņas ir atzītas par ārkārtīgi nopietniem draudiem;

| B. | tā kā klimata pārmaiņu ietekme izraisīs smagas sekas videi, kā arī ekonomiskas un sociālas sekas; |
| --- | --- |

B.

tā kā klimata pārmaiņu ietekme izraisīs smagas sekas videi, kā arī ekonomiskas un sociālas sekas;

| C. | tā kā pat tad, ja pasaulei izdosies ierobežot un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, joprojām būs vajadzīgi lieli pūliņi, lai pielāgotos un spētu risināt neizbēgamās problēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā pat tad, ja pasaulei izdosies ierobežot un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, joprojām būs vajadzīgi lieli pūliņi, lai pielāgotos un spētu risināt neizbēgamās problēmas;

| D. | tā kā globālās sasilšanas apturēšanas mērķis +2 °C līmenī tik un tā nozīmēs to, ka Eiropas klimats kļūs siltāks, nesot sev līdzi ekstremālas klimata pārmaiņas reģionos, un tā kā pašreizējās saistības, kas paziņotas UNFCCC, ja tās īstenotu, noturētu globālo sasilšanu +3,5-4 °C robežās; |
| --- | --- |

D.

tā kā globālās sasilšanas apturēšanas mērķis +2 °C līmenī tik un tā nozīmēs to, ka Eiropas klimats kļūs siltāks, nesot sev līdzi ekstremālas klimata pārmaiņas reģionos, un tā kā pašreizējās saistības, kas paziņotas UNFCCC, ja tās īstenotu, noturētu globālo sasilšanu +3,5-4 °C robežās;

| E. | tā kā klimata pārmaiņu ietekme Eiropas reģionus skars dažādi, tās intensitātes pakāpes būs atšķirīgas, kā arī tā būs jūtama dažādos laika posmos; |
| --- | --- |

E.

tā kā klimata pārmaiņu ietekme Eiropas reģionus skars dažādi, tās intensitātes pakāpes būs atšķirīgas, kā arī tā būs jūtama dažādos laika posmos;

| F. | tā kā Komisija jau ir norādījusi Baltajā grāmatā — lai adaptētos, būs nepieciešama ES dalībvalstu solidaritāte, atbalstot mazāk attīstītos reģionus un reģionus, kurus klimata pārmaiņas skars visvairāk; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija jau ir norādījusi Baltajā grāmatā — lai adaptētos, būs nepieciešama ES dalībvalstu solidaritāte, atbalstot mazāk attīstītos reģionus un reģionus, kurus klimata pārmaiņas skars visvairāk;

| G. | tā kā Dienvideiropa un Vidusjūras baseins ir Eiropas divas īpaši jutīgas teritorijas, kuras jau cieš no ūdens trūkuma, sausuma un meža ugunsgrēkiem, un tā kā jaunākie pētījumi norāda uz to, ka Dienvideiropā līdz 2080. gadam augsnes ražība samazināsies par 25 % (8); |
| --- | --- |

G.

tā kā Dienvideiropa un Vidusjūras baseins ir Eiropas divas īpaši jutīgas teritorijas, kuras jau cieš no ūdens trūkuma, sausuma un meža ugunsgrēkiem, un tā kā jaunākie pētījumi norāda uz to, ka Dienvideiropā līdz 2080. gadam augsnes ražība samazināsies par 25 % (8);

| H. | tā kā saskaņā ar Eiropas Respiratorās sabiedrības informāciju uz katru grādu pēc Celsija, par kuru temperatūra pieaug virs katrai pilsētai noteiktās robežvērtības, par 6 % pieaug to cilvēku mirstība, kuri sirgst ar elpošanas ceļu slimībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Eiropas Respiratorās sabiedrības informāciju uz katru grādu pēc Celsija, par kuru temperatūra pieaug virs katrai pilsētai noteiktās robežvērtības, par 6 % pieaug to cilvēku mirstība, kuri sirgst ar elpošanas ceļu slimībām;

| I. | tā kā Baltās grāmatas sadaļa “Ārējie sakari un pašreizējais darbs UNFCCC ietvaros” ir svarīga un ES jābūt vienotai, lai no jauna uzņemtos vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām, palīdzot radīt jaunu “klimata diplomātiju”, kā uz to aicināts Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūcijā par Kopenhāgenas konferences iznākumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Baltās grāmatas sadaļa “Ārējie sakari un pašreizējais darbs UNFCCC ietvaros” ir svarīga un ES jābūt vienotai, lai no jauna uzņemtos vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām, palīdzot radīt jaunu “klimata diplomātiju”, kā uz to aicināts Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūcijā par Kopenhāgenas konferences iznākumu;

| J. | tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi kopumā visskarbāk būs izjūtama netiešā veidā — cilvēku labklājībai būtiski svarīgiem ekosistēmiskajiem pakalpojumiem noplicinoties, un tā kā šā iemesla dēļ ekosistēmu aizsardzībai jābūt ES adaptācijas stratēģijas pamatā; |
| --- | --- |

J.

tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi kopumā visskarbāk būs izjūtama netiešā veidā — cilvēku labklājībai būtiski svarīgiem ekosistēmiskajiem pakalpojumiem noplicinoties, un tā kā šā iemesla dēļ ekosistēmu aizsardzībai jābūt ES adaptācijas stratēģijas pamatā;

| K. | tā kā vidējās temperatūras palielināšanās dēļ samazinās pieprasījums pēc naftas un gāzes apkures vajadzībām, bet tajā pašā laikā palielinās to dienu skaits, kad nepieciešama dzesēšana, kā rezultātā var pieaugt pieprasījums pēc elektroenerģijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā vidējās temperatūras palielināšanās dēļ samazinās pieprasījums pēc naftas un gāzes apkures vajadzībām, bet tajā pašā laikā palielinās to dienu skaits, kad nepieciešama dzesēšana, kā rezultātā var pieaugt pieprasījums pēc elektroenerģijas;

| L. | tā kā spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem, kas nepastarpināti attiecas uz vides jautājumiem, vajadzētu nodrošināt saskaņotu bāzi, kas stiprinātu ES spēju pārvarēt klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

L.

tā kā spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem, kas nepastarpināti attiecas uz vides jautājumiem, vajadzētu nodrošināt saskaņotu bāzi, kas stiprinātu ES spēju pārvarēt klimata pārmaiņu ietekmi;

| M. | tā kā rīcībai Eiropas līmenī (tajā skaitā adaptācijai klimata pārmaiņām) gan ilgtermiņā, gan īstermiņā vajadzētu iedibināt visaugstākā līmeņa vides saudzēšanas standartus un panākt atbilstību tiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā rīcībai Eiropas līmenī (tajā skaitā adaptācijai klimata pārmaiņām) gan ilgtermiņā, gan īstermiņā vajadzētu iedibināt visaugstākā līmeņa vides saudzēšanas standartus un panākt atbilstību tiem;

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Balto grāmatu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iepriekš minēto Balto grāmatu;

| 2. | piekrīt ierosinātajam ES adaptācijas satvara mērķim, t. i., uzlabot ES izturētspēju pret klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

2.

piekrīt ierosinātajam ES adaptācijas satvara mērķim, t. i., uzlabot ES izturētspēju pret klimata pārmaiņu ietekmi;

| 3. | jo īpaši atzinīgi vērtē Baltajā grāmatā pausto uzsvaru uz visu ekosistēmu noturības palielināšanu kā būtisku aizsardzību pret klimata pārmaiņu ietekmi; turklāt uzsver, ka dabiskās ekosistēmas ir pasaules visnozīmīgākās oglekļa piesaistītājsistēmas, uzkrājot 50 % no pasaules ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas, tādējādi palīdzot gan klimata pārmaiņu mazināšanā gan adaptācijā tām; |
| --- | --- |

3.

jo īpaši atzinīgi vērtē Baltajā grāmatā pausto uzsvaru uz visu ekosistēmu noturības palielināšanu kā būtisku aizsardzību pret klimata pārmaiņu ietekmi; turklāt uzsver, ka dabiskās ekosistēmas ir pasaules visnozīmīgākās oglekļa piesaistītājsistēmas, uzkrājot 50 % no pasaules ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas, tādējādi palīdzot gan klimata pārmaiņu mazināšanā gan adaptācijā tām;

| 4. | uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt valstu adaptācijas plānus, pamatojoties uz kopēju Eiropas sistēmu, lai dalībvalstis varētu plānot adaptācijas pasākumus un informēt par tiem; uzskata, ka šādos plānos jāietver riska un apdraudējuma kartes attiecībā uz infrastruktūru un iekārtām, kuras nelabvēlīgu laikapstākļu gadījumā varētu apdraudēt vidi vai sabiedrības veselību; prasa, lai šāda informācija būtu pieejama sabiedrībai un citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt valstu adaptācijas plānus, pamatojoties uz kopēju Eiropas sistēmu, lai dalībvalstis varētu plānot adaptācijas pasākumus un informēt par tiem; uzskata, ka šādos plānos jāietver riska un apdraudējuma kartes attiecībā uz infrastruktūru un iekārtām, kuras nelabvēlīgu laikapstākļu gadījumā varētu apdraudēt vidi vai sabiedrības veselību; prasa, lai šāda informācija būtu pieejama sabiedrībai un citām dalībvalstīm;

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi iekļaut adaptāciju visos ES politikas virzienos, jo īpaši kopējā lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības politikā, kā arī kohēzijas politikā un tiesību aktos attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu, projektēšanas atļaujām un celtniecības standartiem, un nodrošināt šādu pasākumu saskaņotību, izmantojot horizontālu, starpsektorālu pieeju, kuras pamatā ir rūpes par ekosistēmu izturētspēju; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir svarīgi iekļaut adaptāciju visos ES politikas virzienos, jo īpaši kopējā lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības politikā, kā arī kohēzijas politikā un tiesību aktos attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu, projektēšanas atļaujām un celtniecības standartiem, un nodrošināt šādu pasākumu saskaņotību, izmantojot horizontālu, starpsektorālu pieeju, kuras pamatā ir rūpes par ekosistēmu izturētspēju;

| 6. | uzsver, ka galvenajām darbības jomām, kas norādītas Baltajā grāmatā, turpmāk jāpiešķir prioritātes atbilstīgi laikam, kad sagaidāmas ietekmes dažādās sekas Eiropā, lai efektīvāk novirzītu pieejamos resursus; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka galvenajām darbības jomām, kas norādītas Baltajā grāmatā, turpmāk jāpiešķir prioritātes atbilstīgi laikam, kad sagaidāmas ietekmes dažādās sekas Eiropā, lai efektīvāk novirzītu pieejamos resursus;

Zināšanu bāzes radīšana

| 7. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka nepieciešamas labākas zināšanas par klimata pārmaiņu ietekmi, lai pētījumos gūto informāciju varētu izplatīt pēc iespējas plašāk un līdz ar to izstrādāt atbilstīgus adaptācijas pasākumus; |
| --- | --- |

7.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka nepieciešamas labākas zināšanas par klimata pārmaiņu ietekmi, lai pētījumos gūto informāciju varētu izplatīt pēc iespējas plašāk un līdz ar to izstrādāt atbilstīgus adaptācijas pasākumus;

| 8. | aicina Komisiju ne vien radīt zināšanu bāzi par klimata pārmaiņu ietekmi, īpaši pievēršot uzmanību situācijai Eiropas Savienībā, bet arī nodot šīs zināšanas tālāk jaunattīstības un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai tās varētu šīs zināšanas izmantot, izstrādājot savus atbildes pasākumus klimata pārmaiņu izraisītajām problēmām un efektīvi izmantot klimata aizsardzības pasākumu finansējumu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju ne vien radīt zināšanu bāzi par klimata pārmaiņu ietekmi, īpaši pievēršot uzmanību situācijai Eiropas Savienībā, bet arī nodot šīs zināšanas tālāk jaunattīstības un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai tās varētu šīs zināšanas izmantot, izstrādājot savus atbildes pasākumus klimata pārmaiņu izraisītajām problēmām un efektīvi izmantot klimata aizsardzības pasākumu finansējumu;

| 9. | uzsver, ka pētniecības darbs būtu jāpastiprina saskaņā ar pašreizējo Septīto pamatprogrammu un turpmākajām pētniecības pamatprogrammām, lai novērstu pašreizējās zināšanu nepilnības saistībā ar kaitējumu (iepriekšējās un nākotnē paredzamās laikapstākļu izraisītās katastrofas) un citiem attiecīgiem faktoriem, piemēram, sociālekonomiskajiem scenārijiem (pašreizējais un nākotnē paredzamais apdraudēto vērtību ģeogrāfiskais izvietojums) konkrētās vietās un laikos un izstrādātu kārtību un paņēmienus, lai novērtētu adaptācijas pasākumu klimata pārmaiņām izmaksas un ieguvumus, un to attiecīgo ieguldījumu ar klimatu saistīto risku iedarbības mazināšanā vai jutības pret tiem mazināšanā, un uzsver, ka prioritāte jāpiešķir pētījumiem un tehniskās attīstības finansēšanai tajās valstīs, kur sadārdzinās izmaksas pielāgošanās pasākumu veikšanai; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka pētniecības darbs būtu jāpastiprina saskaņā ar pašreizējo Septīto pamatprogrammu un turpmākajām pētniecības pamatprogrammām, lai novērstu pašreizējās zināšanu nepilnības saistībā ar kaitējumu (iepriekšējās un nākotnē paredzamās laikapstākļu izraisītās katastrofas) un citiem attiecīgiem faktoriem, piemēram, sociālekonomiskajiem scenārijiem (pašreizējais un nākotnē paredzamais apdraudēto vērtību ģeogrāfiskais izvietojums) konkrētās vietās un laikos un izstrādātu kārtību un paņēmienus, lai novērtētu adaptācijas pasākumu klimata pārmaiņām izmaksas un ieguvumus, un to attiecīgo ieguldījumu ar klimatu saistīto risku iedarbības mazināšanā vai jutības pret tiem mazināšanā, un uzsver, ka prioritāte jāpiešķir pētījumiem un tehniskās attīstības finansēšanai tajās valstīs, kur sadārdzinās izmaksas pielāgošanās pasākumu veikšanai;

| 10. | uzskata, ka steidzamā kārtā jāizstrādā jutības indikatori, ņemot vērā klimata ietekmes dažādos scenārijus Kopienas teritorijās un uzsver, ka ir nepieciešama turpmāka izpēte situāciju modelēšanas jomā valstu, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī adaptācijas spēju noteikšanā visā ES teritorijā, tāpēc mudina EVA izstrādāt ziņojumus, kuros analizētu klimata pārmaiņu izraisīto apdraudējumu Eiropas visjutīgākajiem reģioniem, norādot uz vajadzībām, ierobežojumiem, termiņiem, iespējām, politikas līmeņiem un adaptācijas veidiem, lai sagatavotu materiālu politikas virzienu izstrādei un palīdzētu reģionāliem un vietējiem dalībniekiem izstrādāt iedarbīgas adaptācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka steidzamā kārtā jāizstrādā jutības indikatori, ņemot vērā klimata ietekmes dažādos scenārijus Kopienas teritorijās un uzsver, ka ir nepieciešama turpmāka izpēte situāciju modelēšanas jomā valstu, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī adaptācijas spēju noteikšanā visā ES teritorijā, tāpēc mudina EVA izstrādāt ziņojumus, kuros analizētu klimata pārmaiņu izraisīto apdraudējumu Eiropas visjutīgākajiem reģioniem, norādot uz vajadzībām, ierobežojumiem, termiņiem, iespējām, politikas līmeņiem un adaptācijas veidiem, lai sagatavotu materiālu politikas virzienu izstrādei un palīdzētu reģionāliem un vietējiem dalībniekiem izstrādāt iedarbīgas adaptācijas stratēģijas;

| 11. | tomēr atgādina, ka neskaidrības par klimata pārmaiņu ietekmi ir daļa no problēmas, un lēmumi šajā jomā dažreiz būs jāpieņem saskaņā ar piesardzīgu pieeju, negaidot zinātnisku noteiktību; |
| --- | --- |

11.

tomēr atgādina, ka neskaidrības par klimata pārmaiņu ietekmi ir daļa no problēmas, un lēmumi šajā jomā dažreiz būs jāpieņem saskaņā ar piesardzīgu pieeju, negaidot zinātnisku noteiktību;

| 12. | uzskata, ka ir jāpiešķir finansējums klimata pētījumiem, kurus lietderīgāk veikt Eiropas līmenī un kuri nodrošinās stabilu pamatu, lai izstrādātu politiku attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ir jāpiešķir finansējums klimata pētījumiem, kurus lietderīgāk veikt Eiropas līmenī un kuri nodrošinās stabilu pamatu, lai izstrādātu politiku attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| 13. | mudina Komisiju nodrošināt, lai visi valsts un privātā sektora dalībnieki varētu viegli piekļūt datiem (tostarp metadatiem, kas izskaidro datu kopuma metodoloģijas); uzskata, ka dati par klimata pārmaiņām ir uzskatāmi par sabiedrisku labumu un tāpēc saskaņā ar INSPIRE direktīvas 14. pantu tiem jābūt pieejamiem sabiedrībai bez maksas vai par tādu samaksu, kas sedz datu kopuma uzturēšanas un saistīto pakalpojumu izmaksas; |
| --- | --- |

13.

mudina Komisiju nodrošināt, lai visi valsts un privātā sektora dalībnieki varētu viegli piekļūt datiem (tostarp metadatiem, kas izskaidro datu kopuma metodoloģijas); uzskata, ka dati par klimata pārmaiņām ir uzskatāmi par sabiedrisku labumu un tāpēc saskaņā ar INSPIRE direktīvas 14. pantu tiem jābūt pieejamiem sabiedrībai bez maksas vai par tādu samaksu, kas sedz datu kopuma uzturēšanas un saistīto pakalpojumu izmaksas;

| 14. | uzsver, ka nepieciešams izstrādāt vietējo un reģionālo iniciatīvu tīklu adaptācijai klimata pārmaiņām, kā arī nodrošināt pieredzes apmaiņu visas Eiropas mērogā; norāda, ka, atklājot labākās prakses risinājumus, varētu tikt palielināta ES stratēģijas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka nepieciešams izstrādāt vietējo un reģionālo iniciatīvu tīklu adaptācijai klimata pārmaiņām, kā arī nodrošināt pieredzes apmaiņu visas Eiropas mērogā; norāda, ka, atklājot labākās prakses risinājumus, varētu tikt palielināta ES stratēģijas pievienotā vērtība;

| 15. | uzsver, cik piemērotas ir līdzdalīgās pētniecības metodes, piemēram, tās, kuras tiek veicinātas ES 7. pētniecības pamatprogrammas “Zinātnes un sabiedrības” programmā, ar kuru tiek atbalstīta kopīga zināšanu uzkrāšana sadarbībā ar kopienām un vietējām varas iestādēm, lai noteiktu labākās stratēģijas adaptācijai reģionālā un vietējā līmenī un nodrošinātu labāku zināšanu izplatīšanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, cik piemērotas ir līdzdalīgās pētniecības metodes, piemēram, tās, kuras tiek veicinātas ES 7. pētniecības pamatprogrammas “Zinātnes un sabiedrības” programmā, ar kuru tiek atbalstīta kopīga zināšanu uzkrāšana sadarbībā ar kopienām un vietējām varas iestādēm, lai noteiktu labākās stratēģijas adaptācijai reģionālā un vietējā līmenī un nodrošinātu labāku zināšanu izplatīšanu;

| 16. | atzinīgi vērtē Baltās grāmatas ieteikumu izveidot informācijas apmaiņas mehānismu; pauž cerību, ka tas sāks darboties līdz 2011. gadam un ka līdz tam laikam tiks izstrādāti arī modeļi un prognozēšanas instrumenti; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Baltās grāmatas ieteikumu izveidot informācijas apmaiņas mehānismu; pauž cerību, ka tas sāks darboties līdz 2011. gadam un ka līdz tam laikam tiks izstrādāti arī modeļi un prognozēšanas instrumenti;

| 17. | uzskata, ka Komisijai jānodrošina, lai informācijas centralizācijas mehānisms tiktu izveidots portāla veidā, kurā būtu integrētas citas jau izveidotās sistēmas, piemēram, kopīgā vides informācijas sistēma un globālā vides un drošības novērošana, kā arī tai jāsniedz savs ieguldījums, sagatavojot ES, dalībvalstis un privātos dalībniekus piemērotu adaptācijas pasākumu plānošanai, finansēšanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Komisijai jānodrošina, lai informācijas centralizācijas mehānisms tiktu izveidots portāla veidā, kurā būtu integrētas citas jau izveidotās sistēmas, piemēram, kopīgā vides informācijas sistēma un globālā vides un drošības novērošana, kā arī tai jāsniedz savs ieguldījums, sagatavojot ES, dalībvalstis un privātos dalībniekus piemērotu adaptācijas pasākumu plānošanai, finansēšanai un īstenošanai;

| 18. | uzsver satelītu pakalpojumu nozīmi — jo īpaši glābšanas pasākumos dabas katastrofu gadījumā; aicina visas iesaistītās puses nodrošināt, lai GMES sāktu pilnībā darboties, cik drīz vien iespējams; |
| --- | --- |

18.

uzsver satelītu pakalpojumu nozīmi — jo īpaši glābšanas pasākumos dabas katastrofu gadījumā; aicina visas iesaistītās puses nodrošināt, lai GMES sāktu pilnībā darboties, cik drīz vien iespējams;

Adaptācijas integrācija ES politikas virzienos

Vispārējais princips

| 19. | uzsver, ka jāpieņem starpnozaru pieeja, kuras pamatā būtu rūpes par ekosistēmu izturētspēju, dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, kā arī par ekosistēmiskajiem pakalpojumiem, un jānodrošina, lai pasākumu sinerģija un saskaņotība būtu paredzēta visos attiecīgo nozaru politikas virzienos; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka jāpieņem starpnozaru pieeja, kuras pamatā būtu rūpes par ekosistēmu izturētspēju, dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, kā arī par ekosistēmiskajiem pakalpojumiem, un jānodrošina, lai pasākumu sinerģija un saskaņotība būtu paredzēta visos attiecīgo nozaru politikas virzienos;

Ūdens

| 20. | jo īpaši raizējas par ūdeni — vienu no vissvarīgākajiem mūsu planētas resursiem, jo klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs ūdens, īpaši dzeramā ūdens, daudzumu un kvalitāti; |
| --- | --- |

20.

jo īpaši raizējas par ūdeni — vienu no vissvarīgākajiem mūsu planētas resursiem, jo klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs ūdens, īpaši dzeramā ūdens, daudzumu un kvalitāti;

| 21. | uzsver, ka ES efektīvāk jāpārvalda tās ūdens resursi ar ilgtspējīgu divvirzienu pieeju, — uzlabojot resursu potenciālu un aktīvi samazinot pieprasījumu, kā arī ūdens izšķērdēšanu no sabiedrības puses un sociālekonomisko darbību dēļ; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ES efektīvāk jāpārvalda tās ūdens resursi ar ilgtspējīgu divvirzienu pieeju, — uzlabojot resursu potenciālu un aktīvi samazinot pieprasījumu, kā arī ūdens izšķērdēšanu no sabiedrības puses un sociālekonomisko darbību dēļ;

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi pilnībā integrēt adaptācijas pasākumus upju baseina apsaimniekošanas plānos saskaņā ar 2009. gada 30. novembrī izdotajām vadlīnijām; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ir svarīgi pilnībā integrēt adaptācijas pasākumus upju baseina apsaimniekošanas plānos saskaņā ar 2009. gada 30. novembrī izdotajām vadlīnijām;

| 23. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) (9) aktīvu īstenošanu, kā arī upju baseinu apsaimniekošanas plānu efektivitāti, īpaši attiecībā uz pārrobežu upju baseiniem reģionos, kur spriedze ūdens dēļ sasniegs kritisku līmeni un/vai pieaugs plūdu gadījumi; |
| --- | --- |

23.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) (9) aktīvu īstenošanu, kā arī upju baseinu apsaimniekošanas plānu efektivitāti, īpaši attiecībā uz pārrobežu upju baseiniem reģionos, kur spriedze ūdens dēļ sasniegs kritisku līmeni un/vai pieaugs plūdu gadījumi;

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot Plūdu direktīvu, kurā noteikti visaptveroši mehānismi gan klimata pārmaiņu rezultātā palielināta plūdu riska novērtēšanai un pārraudzībai, gan adaptācijas pieeju izstrādei, kā arī uzsver tās priekšrocības, ko sniedz izturētspējīga vide un izturētspējīgas ekosistēmas attiecībā uz plūdu riska uzraudzību un plūdu ietekmes mazināšanu; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir svarīgi īstenot Plūdu direktīvu, kurā noteikti visaptveroši mehānismi gan klimata pārmaiņu rezultātā palielināta plūdu riska novērtēšanai un pārraudzībai, gan adaptācijas pieeju izstrādei, kā arī uzsver tās priekšrocības, ko sniedz izturētspējīga vide un izturētspējīgas ekosistēmas attiecībā uz plūdu riska uzraudzību un plūdu ietekmes mazināšanu;

Lauksaimniecība un mežsaimniecība

| 25. | uzsver, ka jāpalielina lauksaimniecības ekosistēmu izturētspēja, ilgtspējīgāk izmantojot resursus, jo īpaši ūdeni un augsni, aktīvi izskaužot praksi, kas nav ilgtspējīga un ūdens patēriņa dēļ nepiemērotu kultūraugu stādīšanu, un attiecībā uz sēklām un dzīvnieku šķirnēm, efektīvāk izmantojot bioloģisko daudzveidību sugas ietvaros un starp tām; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka jāpalielina lauksaimniecības ekosistēmu izturētspēja, ilgtspējīgāk izmantojot resursus, jo īpaši ūdeni un augsni, aktīvi izskaužot praksi, kas nav ilgtspējīga un ūdens patēriņa dēļ nepiemērotu kultūraugu stādīšanu, un attiecībā uz sēklām un dzīvnieku šķirnēm, efektīvāk izmantojot bioloģisko daudzveidību sugas ietvaros un starp tām;

| 26. | uzskata, ka kopējai lauksaimniecības politikai ir liela nozīme, lai sekmētu adaptāciju, un tajā ir jāiestrādā daudz ekosistēmiskāka pieeja lauksaimniecībai, aizsargājot bioloģisko daudzveidību un citus ekosistēmiskos pakalpojumus un padarot šos aizsardzības pasākumus efektīvākus, tostarp attiecībā uz augsnes aizsardzību, palu ūdeņu kvalitāti un ainavekoloģisko tīklojumu, un uzskata, ka ilgtspējīgāku lauksaimnieciskās darbības veidu ieviešana būtiski pozitīvi ietekmēs augsnes aizsardzību, ūdens pārvaldību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ekosistēmu izturētspēju; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka kopējai lauksaimniecības politikai ir liela nozīme, lai sekmētu adaptāciju, un tajā ir jāiestrādā daudz ekosistēmiskāka pieeja lauksaimniecībai, aizsargājot bioloģisko daudzveidību un citus ekosistēmiskos pakalpojumus un padarot šos aizsardzības pasākumus efektīvākus, tostarp attiecībā uz augsnes aizsardzību, palu ūdeņu kvalitāti un ainavekoloģisko tīklojumu, un uzskata, ka ilgtspējīgāku lauksaimnieciskās darbības veidu ieviešana būtiski pozitīvi ietekmēs augsnes aizsardzību, ūdens pārvaldību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ekosistēmu izturētspēju;

| 27. | uzsver, ka ES pasākumos mežu aizsardzībai jāiekļauj adaptācijas pasākumi, jo klimata pārmaiņas smagi ietekmēs mežu teritorijas un pieaugs ugunsgrēku risks; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ES pasākumos mežu aizsardzībai jāiekļauj adaptācijas pasākumi, jo klimata pārmaiņas smagi ietekmēs mežu teritorijas un pieaugs ugunsgrēku risks;

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atjaunināt ES mežsaimniecības stratēģiju; mudina Komisiju, cik drīz vien iespējams, sākt apspriedes par mežu aizsardzību; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atjaunināt ES mežsaimniecības stratēģiju; mudina Komisiju, cik drīz vien iespējams, sākt apspriedes par mežu aizsardzību;

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest agromežsaimniecības pasākumus Vidusjūras valstu apmežošanai, ņemot vērā, ka tas ir izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā nodrošināt ekosistēmiskos pamatpakalpojumus; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest agromežsaimniecības pasākumus Vidusjūras valstu apmežošanai, ņemot vērā, ka tas ir izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā nodrošināt ekosistēmiskos pamatpakalpojumus;

| 30. | pauž bažas par to, ka pēdējo gadu laikā Eiropa ir cietusi no ugunsgrēkiem, kuros gāja bojā vairāk nekā 400 000 hektāru meža viena gada laikā un kuru cēlonis ir tas, ka pakāpeniski tiek pamesti lauki un tradicionālais lauku dzīvesveids, mežu apsaimniekošana ir nepilnīga, ir lieli vienas koku sugas mežu masīvi, tiek stādīti nepiemērotu šķirņu koki, trūkst pienācīgas ugunsgrēku novēršanas politikas, ir pārāk mazi sodi par tīšu dedzināšanu un nepilnīgi tiek īstenoti nelikumīgas būvniecības aizlieguma un mežu atjaunošanas tiesību akti; atzīmē, ka, ugunsgrēkiem notiekot šādā apjomā, jo īpaši Dienvideiropā, meži nespēj atjaunoties, un tas atstāj smagas ekoloģiskas, kā arī ekonomiskas un sociālas sekas; atzīmē arī, ka 2007. gada neparastie laikapstākļi veicināja milzīga apjoma ugunsgrēkus — parādības, kas, visticamāk, nākamajos gados atkārtosies; turklāt atzīmē, ka globālā sasilšana palielināsies vismaz nākamos 30 gadus un tas varētu īpaši skart konkrētus reģionus, kuri ir izteikti jutīgi pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

30.

pauž bažas par to, ka pēdējo gadu laikā Eiropa ir cietusi no ugunsgrēkiem, kuros gāja bojā vairāk nekā 400 000 hektāru meža viena gada laikā un kuru cēlonis ir tas, ka pakāpeniski tiek pamesti lauki un tradicionālais lauku dzīvesveids, mežu apsaimniekošana ir nepilnīga, ir lieli vienas koku sugas mežu masīvi, tiek stādīti nepiemērotu šķirņu koki, trūkst pienācīgas ugunsgrēku novēršanas politikas, ir pārāk mazi sodi par tīšu dedzināšanu un nepilnīgi tiek īstenoti nelikumīgas būvniecības aizlieguma un mežu atjaunošanas tiesību akti; atzīmē, ka, ugunsgrēkiem notiekot šādā apjomā, jo īpaši Dienvideiropā, meži nespēj atjaunoties, un tas atstāj smagas ekoloģiskas, kā arī ekonomiskas un sociālas sekas; atzīmē arī, ka 2007. gada neparastie laikapstākļi veicināja milzīga apjoma ugunsgrēkus — parādības, kas, visticamāk, nākamajos gados atkārtosies; turklāt atzīmē, ka globālā sasilšana palielināsies vismaz nākamos 30 gadus un tas varētu īpaši skart konkrētus reģionus, kuri ir izteikti jutīgi pret klimata pārmaiņām;

| 31. | mudina Komisiju tās priekšlikumā par ES rīcības plānu adaptācijai klimata pārmaiņām prioritāti piešķirt sausuma un meža ugunsgrēku novēršanai un apkarošanai, īpašu uzmanību pievēršot Dienvideiropai, kā to Parlaments ierosinājis rezolūcijā par 2009. gada vasaras meža ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju tās priekšlikumā par ES rīcības plānu adaptācijai klimata pārmaiņām prioritāti piešķirt sausuma un meža ugunsgrēku novēršanai un apkarošanai, īpašu uzmanību pievēršot Dienvideiropai, kā to Parlaments ierosinājis rezolūcijā par 2009. gada vasaras meža ugunsgrēkiem;

| 32. | aicina Komisiju iesniegt ieteikumus par to, kā pielāgot valstu civilās aizsardzības sistēmas darbībai klimata pārmaiņu ietekmes apstākļos; jo īpaši mudina Komisiju rīkoties, lai paplašinātu Eiropas Mežu ugunsgrēku taktisko rezervi attiecībā uz resursiem un jaudu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju iesniegt ieteikumus par to, kā pielāgot valstu civilās aizsardzības sistēmas darbībai klimata pārmaiņu ietekmes apstākļos; jo īpaši mudina Komisiju rīkoties, lai paplašinātu Eiropas Mežu ugunsgrēku taktisko rezervi attiecībā uz resursiem un jaudu;

| 33. | iesaka Komisijai izstrādāt pētniecības programmas, lai izpētītu, kā meži reaģēs uz augstākiem CO2 līmeņiem, augstāku temperatūru un sausumu; |
| --- | --- |

33.

iesaka Komisijai izstrādāt pētniecības programmas, lai izpētītu, kā meži reaģēs uz augstākiem CO2 līmeņiem, augstāku temperatūru un sausumu;

| 34. | iesaka Komisijai izstrādāt pētniecības programmas, lai varētu ieviest jaunas tehnoloģijas mežu pārvaldībai attiecībā uz skartajām ekosistēmām, ņemot vērā jaunos apstākļus, kurus izraisījušas klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

34.

iesaka Komisijai izstrādāt pētniecības programmas, lai varētu ieviest jaunas tehnoloģijas mežu pārvaldībai attiecībā uz skartajām ekosistēmām, ņemot vērā jaunos apstākļus, kurus izraisījušas klimata pārmaiņas;

Zivsaimniecība

| 35. | aicina izskatīt alternatīvās zivsaimniecības pārvaldības sistēmas un iespēju samazināt dažu Eiropas rūpnieciskās flotes segmentu jaudu, ar mērķi ieviest jaunajiem klimatiskajiem apstākļiem piemērotu ilgtspējīgu zvejas un akvakultūras praksi, kas būtu piemērota jaunajiem klimata pārmaiņu noteiktajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

35.

aicina izskatīt alternatīvās zivsaimniecības pārvaldības sistēmas un iespēju samazināt dažu Eiropas rūpnieciskās flotes segmentu jaudu, ar mērķi ieviest jaunajiem klimatiskajiem apstākļiem piemērotu ilgtspējīgu zvejas un akvakultūras praksi, kas būtu piemērota jaunajiem klimata pārmaiņu noteiktajiem apstākļiem;

| 36. | aicina Komisiju veikt pētījumus, lai novērtētu zaļaļģu izplatību un tās ietekmi uz zvejniecības nozari; aicina veikt arī pētījumu par straumju maiņu, ko izraisījusi globālā sasilšana, un par tās ietekmi uz dažu sugu pārvietošanos; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju veikt pētījumus, lai novērtētu zaļaļģu izplatību un tās ietekmi uz zvejniecības nozari; aicina veikt arī pētījumu par straumju maiņu, ko izraisījusi globālā sasilšana, un par tās ietekmi uz dažu sugu pārvietošanos;

| 37. | stingri mudina Komisiju nodrošināt, lai integrētās piekrastes zonas apsaimniekošanas ieteikumi tiktu atjaunināti, pastiprināti un īstenoti, piesaistot visas ar jūrām un okeāniem saistītās politikas nozares; |
| --- | --- |

37.

stingri mudina Komisiju nodrošināt, lai integrētās piekrastes zonas apsaimniekošanas ieteikumi tiktu atjaunināti, pastiprināti un īstenoti, piesaistot visas ar jūrām un okeāniem saistītās politikas nozares;

| 38. | mudina Komisiju nodrošināt, lai adaptācija, kuras pamatā ir ekosistēmu noturība, tiktu integrēta Kopienas nostājā starptautiskās sarunās par zveju un jūras vidi, jo sevišķi saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un reģionālās zivsaimniecības organizācijām; |
| --- | --- |

38.

mudina Komisiju nodrošināt, lai adaptācija, kuras pamatā ir ekosistēmu noturība, tiktu integrēta Kopienas nostājā starptautiskās sarunās par zveju un jūras vidi, jo sevišķi saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un reģionālās zivsaimniecības organizācijām;

| 39. | aicina Komisiju aktīvi piedalīties fonda “Zilais ogleklis” izveidē ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām kontekstā; uzsver, ka šim fondam būs jāmeklē finansēšanas un koordinēšanas mehānismi, kas vērsti uz piekrastes un jūras ekosistēmu aizsardzību un pārvaldību, kā arī uz okeānu nodrošināto oglekļa piesaistīšanu, jūras lietu plānošanas visaptverošā stratēģijā; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju aktīvi piedalīties fonda “Zilais ogleklis” izveidē ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām kontekstā; uzsver, ka šim fondam būs jāmeklē finansēšanas un koordinēšanas mehānismi, kas vērsti uz piekrastes un jūras ekosistēmu aizsardzību un pārvaldību, kā arī uz okeānu nodrošināto oglekļa piesaistīšanu, jūras lietu plānošanas visaptverošā stratēģijā;

Augsne

| 40. | uzskata, ka ne tikai augsnes izmantošanai ir liela ietekme uz klimata pārmaiņām, bet arī klimata pārmaiņas var izraisīt būtisku augsnes degradāciju vai eroziju; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ne tikai augsnes izmantošanai ir liela ietekme uz klimata pārmaiņām, bet arī klimata pārmaiņas var izraisīt būtisku augsnes degradāciju vai eroziju;

| 41. | atzīst, ka augsnes degradācijas iemesli sākotnēji ir vietēji un reģionāli un tāda ir arī augsnes degradācijas ietekme, un atzīst, ka konsekventi jāievēro subsidiaritātes princips; mudina dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas augsnes aizsardzības tiesību aktus, pildīt savus pienākumus; |
| --- | --- |

41.

atzīst, ka augsnes degradācijas iemesli sākotnēji ir vietēji un reģionāli un tāda ir arī augsnes degradācijas ietekme, un atzīst, ka konsekventi jāievēro subsidiaritātes princips; mudina dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas augsnes aizsardzības tiesību aktus, pildīt savus pienākumus;

Piekrastes teritorijas un salas

| 42. | uzskata, ka piekrastes teritorijām un salām jābūt tiesīgām uz prioritāriem adaptācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka tās ir īpaši jutīgas pret klimata pārmaiņu ietekmi un ir blīvi apdzīvotas, un risks to ekonomikai ir ļoti augsts; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka piekrastes teritorijām un salām jābūt tiesīgām uz prioritāriem adaptācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka tās ir īpaši jutīgas pret klimata pārmaiņu ietekmi un ir blīvi apdzīvotas, un risks to ekonomikai ir ļoti augsts;

Veselība un sociālā politika

| 43. | uzsver, ka adaptācijas klimata pārmaiņām pasākumiem jābūt orientētiem uz to, lai tie kļūtu par ilgtspējīgas izaugsmes virzītājspēku; turklāt uzsver, ka šie politikas virzieni var būt spējīgi un tiem jāspēj radīt darba vietas, aizsargāt sociālo taisnīgumu, tādējādi veicinot nodarbinātības līmeņa pieaugumu un palīdzot cīņā pret nabadzību un sociālo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka adaptācijas klimata pārmaiņām pasākumiem jābūt orientētiem uz to, lai tie kļūtu par ilgtspējīgas izaugsmes virzītājspēku; turklāt uzsver, ka šie politikas virzieni var būt spējīgi un tiem jāspēj radīt darba vietas, aizsargāt sociālo taisnīgumu, tādējādi veicinot nodarbinātības līmeņa pieaugumu un palīdzot cīņā pret nabadzību un sociālo nevienlīdzību;

| 44. | uzsver, ka adaptācijas politikas sociālā un nodarbinātības dimensija jāņem vērā ES ekonomikas atveseļošanas stratēģijā; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka adaptācijas politikas sociālā un nodarbinātības dimensija jāņem vērā ES ekonomikas atveseļošanas stratēģijā;

| 45. | uzskata, ka ambiciozie pielāgošanas plāni pavērs iespējas videi draudzīgas nodarbinātības jomā Eiropā, kas palīdzēs ceļā uz ekonomiku bez oglekļa emisijām, un aicina Komisiju un dalībvalstis censties panākt ilgtspējīgāku ekonomisko izaugsmi it visur Eiropā; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ambiciozie pielāgošanas plāni pavērs iespējas videi draudzīgas nodarbinātības jomā Eiropā, kas palīdzēs ceļā uz ekonomiku bez oglekļa emisijām, un aicina Komisiju un dalībvalstis censties panākt ilgtspējīgāku ekonomisko izaugsmi it visur Eiropā;

| 46. | uzsver, ka sociāli vājākām kopienām vai grupām jānodrošina pietiekams atbalsts attiecībā uz augstajām pielāgošanās pasākumu izmaksām; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka sociāli vājākām kopienām vai grupām jānodrošina pietiekams atbalsts attiecībā uz augstajām pielāgošanās pasākumu izmaksām;

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu līdz 2011. gadam izstrādāt pamatnostādnes un novērošanas mehānismus attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz veselību; uzsver pārnēsājamo slimību izplatības draudus un smago ietekmi uz elpošanas ceļu veselību un nepieciešamību izglītot Eiropas iedzīvotājus par efektīviem profilakses pasākumiem, kurus iesaka Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu līdz 2011. gadam izstrādāt pamatnostādnes un novērošanas mehānismus attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz veselību; uzsver pārnēsājamo slimību izplatības draudus un smago ietekmi uz elpošanas ceļu veselību un nepieciešamību izglītot Eiropas iedzīvotājus par efektīviem profilakses pasākumiem, kurus iesaka Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs;

| 48. | uzsver, ka klimata pārmaiņu ietekme uz veselību, iespējams, visskaudrāk skars vistrūcīgākās kopienas un nabadzīgākās, kā arī visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, piemēram bērnus, vecāka gadagājuma cilvēkus un cilvēkus ar veselības problēmām; uzskata, ka ir ļoti svarīgi apsvērt adaptācijas pasākumus saistībā ar nevienlīdzību veselības jomā un šiem pasākumiem būtu jāveicina tāda rīcība, kas nodrošina papildu labumu veselības jomā; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka klimata pārmaiņu ietekme uz veselību, iespējams, visskaudrāk skars vistrūcīgākās kopienas un nabadzīgākās, kā arī visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, piemēram bērnus, vecāka gadagājuma cilvēkus un cilvēkus ar veselības problēmām; uzskata, ka ir ļoti svarīgi apsvērt adaptācijas pasākumus saistībā ar nevienlīdzību veselības jomā un šiem pasākumiem būtu jāveicina tāda rīcība, kas nodrošina papildu labumu veselības jomā;

| 49. | uzsver, kā nepieciešams pastiprināt pašreizējās dzīvnieku slimību uzraudzības un kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

49.

uzsver, kā nepieciešams pastiprināt pašreizējās dzīvnieku slimību uzraudzības un kontroles sistēmas;

| 50. | atzīst to, ka veselības aprūpes nozare ir nozīmīga adaptācijas procesā; aicina ES atbalstīt centienus samazināt šīs nozares izraisītās oglekļa emisijas un nodrošināt atbilstīgu finansējumu adaptācijas pasākumiem veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

50.

atzīst to, ka veselības aprūpes nozare ir nozīmīga adaptācijas procesā; aicina ES atbalstīt centienus samazināt šīs nozares izraisītās oglekļa emisijas un nodrošināt atbilstīgu finansējumu adaptācijas pasākumiem veselības aprūpes jomā;

Infrastruktūra

| 51. | uzsver, ka jānodrošina, lai spēkā esošajos tiesību aktos par rūpniecības atļauju piešķiršanu un ietekmes uz vidi novērtējumu būtu prasība katrā plānotajā infrastruktūras vai sertificētas rūpnieciskās darbības projektā pilnībā ņemt vērā klimatisko apstākļu prognozi nākotnē un ar to saistītos riskus, vienlaikus saglabājot noteiktu adaptācijas spēju; norāda uz to, ka daudzos gadījumos saprātīgāk būtu neizstrādāt jutīgas teritorijas, nevis celt aizsargvaļņus, gatavojoties klimata pārmaiņu kaitīgai ietekmei; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka jānodrošina, lai spēkā esošajos tiesību aktos par rūpniecības atļauju piešķiršanu un ietekmes uz vidi novērtējumu būtu prasība katrā plānotajā infrastruktūras vai sertificētas rūpnieciskās darbības projektā pilnībā ņemt vērā klimatisko apstākļu prognozi nākotnē un ar to saistītos riskus, vienlaikus saglabājot noteiktu adaptācijas spēju; norāda uz to, ka daudzos gadījumos saprātīgāk būtu neizstrādāt jutīgas teritorijas, nevis celt aizsargvaļņus, gatavojoties klimata pārmaiņu kaitīgai ietekmei;

| 52. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai ietekmes uz vidi novērtējumos attiecīgā gadījumā tiktu kopumā ņemti vērā iespējamie dažādie adaptācijas varianti, ja vien šādi varianti ir zinātniski pamatoti; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai ietekmes uz vidi novērtējumos attiecīgā gadījumā tiktu kopumā ņemti vērā iespējamie dažādie adaptācijas varianti, ja vien šādi varianti ir zinātniski pamatoti;

| 53. | aicina Komisiju tuvākajā laikā izstrādāt metodoloģijas infrastruktūras projektu klimatizturības noteikšanai, tostarp arī izmaksu un ieguvumu analīzei un alternatīvu noteikšanai; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju tuvākajā laikā izstrādāt metodoloģijas infrastruktūras projektu klimatizturības noteikšanai, tostarp arī izmaksu un ieguvumu analīzei un alternatīvu noteikšanai;

| 54. | iesaka Komisijai izvērtēt iespējas veicināt atbilstīgu zemes izmantojuma plānošanu (tostarp riska un apdraudējumu kartēšanu), kā vienu no iespējām, ko tā plāno izpētīt saistībā ar valsts un privāto ieguldījumu ietekmes uz klimatu novērtējumu; |
| --- | --- |

54.

iesaka Komisijai izvērtēt iespējas veicināt atbilstīgu zemes izmantojuma plānošanu (tostarp riska un apdraudējumu kartēšanu), kā vienu no iespējām, ko tā plāno izpētīt saistībā ar valsts un privāto ieguldījumu ietekmes uz klimatu novērtējumu;

| 55. | mudina Komisiju īstenot tās plānu iekļaut klimata ietekmes aspektus būvnormatīvos (piemēram, Eirokodos), lai uzlabotu to ēku pretestību, kas atrodas riskam pakļautās teritorijās; |
| --- | --- |

55.

mudina Komisiju īstenot tās plānu iekļaut klimata ietekmes aspektus būvnormatīvos (piemēram, Eirokodos), lai uzlabotu to ēku pretestību, kas atrodas riskam pakļautās teritorijās;

| 56. | uzskata, ka no mikroklimatiskā viedokļa ir jāizvairās no būvniecības, kas traucē ūdens notecei blīvi apdzīvotos apgabalos un pilsētās; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka no mikroklimatiskā viedokļa ir jāizvairās no būvniecības, kas traucē ūdens notecei blīvi apdzīvotos apgabalos un pilsētās;

Transports

| 57. | pauž nožēlu par to, ka Baltajā grāmatā nav pievērsta pietiekama uzmanība transporta nozarei, kaut arī tā ir atbildīga par 27 % no ES siltumnīcefekta gāzu emisijas un šajā nozarē nepieciešami efektīvi adaptācijas pasākumi; |
| --- | --- |

57.

pauž nožēlu par to, ka Baltajā grāmatā nav pievērsta pietiekama uzmanība transporta nozarei, kaut arī tā ir atbildīga par 27 % no ES siltumnīcefekta gāzu emisijas un šajā nozarē nepieciešami efektīvi adaptācijas pasākumi;

| 58. | uzsver, ka transporta nozarei arī jābūt Eiropas stratēģijas klimata pārmaiņu jomā neatņemamai daļai, un aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, iesniegt Eiropas klimata un transporta tiesību aktu kopuma priekšlikumu; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka transporta nozarei arī jābūt Eiropas stratēģijas klimata pārmaiņu jomā neatņemamai daļai, un aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, iesniegt Eiropas klimata un transporta tiesību aktu kopuma priekšlikumu;

| 59. | uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem kā vienu no līdzekļiem, lai virzītos uz transporta nozares oglekļa emisijas samazinājumu; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem kā vienu no līdzekļiem, lai virzītos uz transporta nozares oglekļa emisijas samazinājumu;

| 60. | uzsver, ka visās transporta jomās jāsāk pakāpeniski iekļaut cenā ārējās izmaksas, kas saistītas ar adaptāciju klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka visās transporta jomās jāsāk pakāpeniski iekļaut cenā ārējās izmaksas, kas saistītas ar adaptāciju klimata pārmaiņām;

| 61. | uzskata, ka nepieciešamo adaptācijas pasākumu ekonomiskās, sociālās un finansiālās sekas transporta nozarē, piemēram, transporta nozares reorganizācija (proti, kravu novirzīšana uz citiem transporta veidiem), nav pietiekami pārzinātas un plānotas; aicina Komisiju noteikt rādītājus neaizsargātības pret klimata pārmaiņām noteikšanai un metodes paraugprakses un pieredzes apmaiņai attiecībā uz šīs nozares atsevišķām jomām (dzelzceļa, ceļu, gaisa un jūras transportu); |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka nepieciešamo adaptācijas pasākumu ekonomiskās, sociālās un finansiālās sekas transporta nozarē, piemēram, transporta nozares reorganizācija (proti, kravu novirzīšana uz citiem transporta veidiem), nav pietiekami pārzinātas un plānotas; aicina Komisiju noteikt rādītājus neaizsargātības pret klimata pārmaiņām noteikšanai un metodes paraugprakses un pieredzes apmaiņai attiecībā uz šīs nozares atsevišķām jomām (dzelzceļa, ceļu, gaisa un jūras transportu);

| 62. | lūdz Komisiju un dalībvalstis izstrādāt efektīvu politiku mobilitātei pilsētās, attīstot sabiedrisko transportu, kombinējot vairākus transporta veidus un izmantojot automatizētas transporta sistēmas, lai tādējādi novērstu sastrēgumus un piesārņojumu lielās pilsētu aglomerācijās; |
| --- | --- |

62.

lūdz Komisiju un dalībvalstis izstrādāt efektīvu politiku mobilitātei pilsētās, attīstot sabiedrisko transportu, kombinējot vairākus transporta veidus un izmantojot automatizētas transporta sistēmas, lai tādējādi novērstu sastrēgumus un piesārņojumu lielās pilsētu aglomerācijās;

| 63. | uzsver arī — lai veicinātu mūsdienīgu un ilgtspējīgu transporta politiku, ES finanšu plānošanas 2014.–2020. gada periodā jāpiešķir pienācīgs finansiālais atbalsts prioritāriem Eiropas dzelzceļa tīkla, jūras transporta un ūdensceļu projektiem; |
| --- | --- |

63.

uzsver arī — lai veicinātu mūsdienīgu un ilgtspējīgu transporta politiku, ES finanšu plānošanas 2014.–2020. gada periodā jāpiešķir pienācīgs finansiālais atbalsts prioritāriem Eiropas dzelzceļa tīkla, jūras transporta un ūdensceļu projektiem;

| 64. | uzsver, ka jāturpina likumdošanas process saistībā ar “Eirovinjetes” direktīvu, lai veicinātu ārējo izmaksu internalizāciju, pamatojoties uz “maksā piesārņotājs” principu un izveidojot līdzvērtīgus konkurences apstākļus dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka jāturpina likumdošanas process saistībā ar “Eirovinjetes” direktīvu, lai veicinātu ārējo izmaksu internalizāciju, pamatojoties uz “maksā piesārņotājs” principu un izveidojot līdzvērtīgus konkurences apstākļus dažādiem transporta veidiem;

Enerģētika

| 65. | uzsver, ka klimata pārmaiņas būtiski ietekmē energoapgādi un pieprasījumu ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka klimata pārmaiņas būtiski ietekmē energoapgādi un pieprasījumu ES dalībvalstīs;

| 66. | aicina Komisiju veikt nākotnes enerģētikas scenāriju vispusīgu analīzi, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi uz infrastruktūru un enerģijas pieprasījumu; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju veikt nākotnes enerģētikas scenāriju vispusīgu analīzi, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi uz infrastruktūru un enerģijas pieprasījumu;

| 67. | aicina Komisiju izpētīt, vai elektroenerģijas ražošanas iespējas no atjaunojamiem un fosiliem enerģijas avotiem mainīsies klimata pārmaiņu dēļ, un īpašu uzmanību vērš uz termoelektrostaciju dzesēšanas problēmu un ar to saistītajām sekām; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju izpētīt, vai elektroenerģijas ražošanas iespējas no atjaunojamiem un fosiliem enerģijas avotiem mainīsies klimata pārmaiņu dēļ, un īpašu uzmanību vērš uz termoelektrostaciju dzesēšanas problēmu un ar to saistītajām sekām;

| 68. | saistībā ar reaktoru dzesēšanu atzīmē, ka karstuma viļņu laikā kodoliekārtu drošība ir īpaši apdraudēta, tā ir problēma, kura var īpaši negatīvi ietekmēt apkārtējos ūdeņus, kā arī piegādes pasūtījumu drošumu; |
| --- | --- |

68.

saistībā ar reaktoru dzesēšanu atzīmē, ka karstuma viļņu laikā kodoliekārtu drošība ir īpaši apdraudēta, tā ir problēma, kura var īpaši negatīvi ietekmēt apkārtējos ūdeņus, kā arī piegādes pasūtījumu drošumu;

| 69. | atzīmē, ka ekstremāli laika apstākļi, piemēram, plūdi un vētras, var bojāt elektrostacijas, elektrības stabus, apakšstacijas un elektrības sadales skapjus vai uz laiku apturēt to darbību; uzskata — lai apmierinātu nepieciešamību pēc tīklu elastīguma, nepieciešami daudzveidīgi un izturīgi elektroenerģijas tīkli, kā arī jānostiprina vietējie un starptautiskie augstsprieguma tīkli; |
| --- | --- |

69.

atzīmē, ka ekstremāli laika apstākļi, piemēram, plūdi un vētras, var bojāt elektrostacijas, elektrības stabus, apakšstacijas un elektrības sadales skapjus vai uz laiku apturēt to darbību; uzskata — lai apmierinātu nepieciešamību pēc tīklu elastīguma, nepieciešami daudzveidīgi un izturīgi elektroenerģijas tīkli, kā arī jānostiprina vietējie un starptautiskie augstsprieguma tīkli;

| 70. | uzsver, ka klimata pārmaiņu dēļ mainīsies enerģijas izmantošana ēkās un lielākā problēma, kura šajā sakarā jārisina, ir ēku pārkaršana; uzskata, ka īpaša uzmanība šajā jautājumā jāvelta dabiskai dzesēšanai, mehāniskai dzesēšanai, enerģijas galapatēriņa efektivitātei un labai telpiskai plānošanai; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka klimata pārmaiņu dēļ mainīsies enerģijas izmantošana ēkās un lielākā problēma, kura šajā sakarā jārisina, ir ēku pārkaršana; uzskata, ka īpaša uzmanība šajā jautājumā jāvelta dabiskai dzesēšanai, mehāniskai dzesēšanai, enerģijas galapatēriņa efektivitātei un labai telpiskai plānošanai;

| 71. | uzskata, ka, īstenojot inteliģentu enerģētikas politiku, ar ko aktīvi veicina atjaunojamos energoresursus, decentralizētu energoapgādi un paaugstinātu energoefektivitāti, attiecīgajās teritorijās var ne tikai palīdzēt novērst klimata pārmaiņu sekas, bet arī radīt iedzīvotājiem jaunas ekonomiskās iespējas un izredzes; |
| --- | --- |

71.

uzskata, ka, īstenojot inteliģentu enerģētikas politiku, ar ko aktīvi veicina atjaunojamos energoresursus, decentralizētu energoapgādi un paaugstinātu energoefektivitāti, attiecīgajās teritorijās var ne tikai palīdzēt novērst klimata pārmaiņu sekas, bet arī radīt iedzīvotājiem jaunas ekonomiskās iespējas un izredzes;

| 72. | uzsver, ka pasākumi attiecībā uz energoapgādi un piekļuvi enerģijai ir jānosaka kontekstā ar solidaritāti starp dalībvalstīm un ka ES ir jāveicina pasaules politikas pievēršanās lielākai energoefektivitātei un atjaunojamo energoavotu (AEA), piemēram, zemas oglekļa emisijas enerģijas avotu, izmantošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka pasākumi attiecībā uz energoapgādi un piekļuvi enerģijai ir jānosaka kontekstā ar solidaritāti starp dalībvalstīm un ka ES ir jāveicina pasaules politikas pievēršanās lielākai energoefektivitātei un atjaunojamo energoavotu (AEA), piemēram, zemas oglekļa emisijas enerģijas avotu, izmantošanas veicināšanai;

| 73. | aicina dalībvalstis līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniegt vērienīgus, vispusīgus un reālus valstu rīcības plānus saskaņā ar ES noteiktajiem modeļiem un parametriem, ievērojot, ka katras dalībvalsts vajadzības pēc enerģijas, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem, galvenokārt jāapmierina ar vietējo ražošanu, bet mehānisms statistiskai no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas pārvietošanai starp dalībvalstīm ir jāizmanto tikai tādos gadījumos, kad to var atzīt par pilnībā pamatotu; |
| --- | --- |

73.

aicina dalībvalstis līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniegt vērienīgus, vispusīgus un reālus valstu rīcības plānus saskaņā ar ES noteiktajiem modeļiem un parametriem, ievērojot, ka katras dalībvalsts vajadzības pēc enerģijas, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem, galvenokārt jāapmierina ar vietējo ražošanu, bet mehānisms statistiskai no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas pārvietošanai starp dalībvalstīm ir jāizmanto tikai tādos gadījumos, kad to var atzīt par pilnībā pamatotu;

| 74. | uzsver, ka neatliekama prioritāte ir jāpiešķir papildpasākumiem Kopienas stratēģijas veicināšanai, kuras mērķis ir līdz 2020. gadam panākt energoefektivitātes paaugstināšanu par 20 %; turklāt uzskata par vajadzīgu kontekstā ar pašreizējo energoefektivitātes rīcības plānu izvērtēšanu apsvērt iespēju padarīt šo mērķi juridiski saistošu Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka neatliekama prioritāte ir jāpiešķir papildpasākumiem Kopienas stratēģijas veicināšanai, kuras mērķis ir līdz 2020. gadam panākt energoefektivitātes paaugstināšanu par 20 %; turklāt uzskata par vajadzīgu kontekstā ar pašreizējo energoefektivitātes rīcības plānu izvērtēšanu apsvērt iespēju padarīt šo mērķi juridiski saistošu Kopienas līmenī;

Bioloģiskā daudzveidība

| 75. | ņemot vērā to, ka Natura 2000 ir galvenais balsts ES politikas centieniem saglabāt ekosistēmas mainīgajos klimatiskajos apstākļos, prasa aktīvi pārvaldīt Natura 2000 teritorijas, un citas attiecīgās teritorijas, saņemot no ES un dalībvalstīm pienācīgu finansējumu un cieši sadarbojoties un apspriežoties ar vietējām kopienām, un turklāt uzsver, ka vajadzīgas vadlīnijas, lai nodrošinātu dabisko platību savienojamību, kā arī caurlaidīgu ainavu veidošanu; uzsver — kā tas jau ir teikts Komisijas ietekmes novērtējumā (SEC(2008)2887), kas pievienots Komisijas paziņojumam “Ceļā uz ES stratēģiju par invazīvajām sugām” — vēl joprojām ir daudz jāpēta invazīvo sugu invāzijas apjomi un to pārvietošanās ceļi, to ietekme uz ekosistēmām un klimata pārmaiņu ietekme uz bioloģiskajām invāzijām; |
| --- | --- |

75.

ņemot vērā to, ka Natura 2000 ir galvenais balsts ES politikas centieniem saglabāt ekosistēmas mainīgajos klimatiskajos apstākļos, prasa aktīvi pārvaldīt Natura 2000 teritorijas, un citas attiecīgās teritorijas, saņemot no ES un dalībvalstīm pienācīgu finansējumu un cieši sadarbojoties un apspriežoties ar vietējām kopienām, un turklāt uzsver, ka vajadzīgas vadlīnijas, lai nodrošinātu dabisko platību savienojamību, kā arī caurlaidīgu ainavu veidošanu; uzsver — kā tas jau ir teikts Komisijas ietekmes novērtējumā (SEC(2008)2887), kas pievienots Komisijas paziņojumam “Ceļā uz ES stratēģiju par invazīvajām sugām” — vēl joprojām ir daudz jāpēta invazīvo sugu invāzijas apjomi un to pārvietošanās ceļi, to ietekme uz ekosistēmām un klimata pārmaiņu ietekme uz bioloģiskajām invāzijām;

| 76. | uzsver, ka jūras un sauszemes ekosistēmu noturība galu galā ir atkarīga no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka jūras un sauszemes ekosistēmu noturība galu galā ir atkarīga no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas;

| 77. | uzsver, ka spēkā esošie ES tiesību akti, piemēram, Ūdens pamatdirektīva (10) un Jūras vides stratēģijas pamatdirektīva (11), var palīdzēt risināt ekosistēmu noturības problēmu Eiropā, ja vien apsaimniekošanas plānos tiks iestrādāta ekosistēmiskā pieeja; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt šo politikas virzienu īstenošanai visaugstāko prioritāti; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka spēkā esošie ES tiesību akti, piemēram, Ūdens pamatdirektīva (10) un Jūras vides stratēģijas pamatdirektīva (11), var palīdzēt risināt ekosistēmu noturības problēmu Eiropā, ja vien apsaimniekošanas plānos tiks iestrādāta ekosistēmiskā pieeja; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt šo politikas virzienu īstenošanai visaugstāko prioritāti;

| 78. | uzsver, cik svarīgi ir pētīt svešu sugu invāziju Eiropas ekosistēmās (piemēram, tropiskās jūras sugas Vidusjūrā) un izstrādāt piemērotus politikas virzienus, lai ar to cīnītos; |
| --- | --- |

78.

uzsver, cik svarīgi ir pētīt svešu sugu invāziju Eiropas ekosistēmās (piemēram, tropiskās jūras sugas Vidusjūrā) un izstrādāt piemērotus politikas virzienus, lai ar to cīnītos;

Pilsētvide

| 79. | uzsver to, ka pilsētu teritorijās Eiropā dzīvo gandrīz 75 % iedzīvotāju un klimata pārmaiņas ir viens no apstākļiem, kas ietekmē dzīves kvalitāti pilsētās un lielpilsētās; mudina Eiropas Vides aģentūru pētīt klimata pārmaiņu sagaidāmo ietekmi uz pilsētu mikroklimatiem (piemēram, ņemot vērā pilsētu vides izraisīto karstuma salu efektu); |
| --- | --- |

79.

uzsver to, ka pilsētu teritorijās Eiropā dzīvo gandrīz 75 % iedzīvotāju un klimata pārmaiņas ir viens no apstākļiem, kas ietekmē dzīves kvalitāti pilsētās un lielpilsētās; mudina Eiropas Vides aģentūru pētīt klimata pārmaiņu sagaidāmo ietekmi uz pilsētu mikroklimatiem (piemēram, ņemot vērā pilsētu vides izraisīto karstuma salu efektu);

Migrācija

| 80. | uzsver, ka klimata pārmaiņas visticamāk izraisīs lielas migrācijas plūsmas vides stāvokļa dēļ no reģioniem, no kuriem šobrīd jau nāk lielākās migrantu plūsmas uz Eiropu (Āfrika, Tuvie Austrumi, Dienvidāzija un Dienvidaustrumāzija); |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka klimata pārmaiņas visticamāk izraisīs lielas migrācijas plūsmas vides stāvokļa dēļ no reģioniem, no kuriem šobrīd jau nāk lielākās migrantu plūsmas uz Eiropu (Āfrika, Tuvie Austrumi, Dienvidāzija un Dienvidaustrumāzija);

| 81. | uzsver, ka, ilgtermiņā plānojot attīstības palīdzības politiku, jāņem vērā migrācija vides stāvokļa dēļ, lai migrācijas izcelsmes valstīs tiktu veikti savlaicīgi novēršanas pasākumi un atbilstīgas humanitārās palīdzības pasākumi; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka, ilgtermiņā plānojot attīstības palīdzības politiku, jāņem vērā migrācija vides stāvokļa dēļ, lai migrācijas izcelsmes valstīs tiktu veikti savlaicīgi novēršanas pasākumi un atbilstīgas humanitārās palīdzības pasākumi;

Kultūras mantojums

| 82. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt adaptācijas pasākumus, kuros ņemti vērā visi Eiropas kultūras mantojuma aspekti; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt adaptācijas pasākumus, kuros ņemti vērā visi Eiropas kultūras mantojuma aspekti;

Struktūra un pārvaldība

| 83. | uzsver, ka vietējās un reģionālās iestādes ir jāuzskata par galvenajām dalībniecēm cīņā pret kaitīgajām klimata pārmaiņu sekām; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka vietējās un reģionālās iestādes ir jāuzskata par galvenajām dalībniecēm cīņā pret kaitīgajām klimata pārmaiņu sekām;

| 84. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstīga līmeņa intervenci, starpnozaru integrāciju un ar vides apsvērumiem pamatotu elastīgu pieeju, lai palielinātu īstenoto pasākumu lietderību; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstīga līmeņa intervenci, starpnozaru integrāciju un ar vides apsvērumiem pamatotu elastīgu pieeju, lai palielinātu īstenoto pasākumu lietderību;

| 85. | aicina Komisiju un dalībvalstis, risinot jautājumu par adaptāciju, izmantot saskaņotu pieeju, lai visā ES nodrošinātu teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

85.

aicina Komisiju un dalībvalstis, risinot jautājumu par adaptāciju, izmantot saskaņotu pieeju, lai visā ES nodrošinātu teritoriālo kohēziju;

| 86. | uzskata, ka jāveic pasākumi, lai sabalansētu ekonomiski novatorisku un ilgtspējīgu rīcību ar dabiskās vides aizsardzību un tādējādi samazinātu konfliktu starp ekoloģiskajām un ekonomiskajām interesēm; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka jāveic pasākumi, lai sabalansētu ekonomiski novatorisku un ilgtspējīgu rīcību ar dabiskās vides aizsardzību un tādējādi samazinātu konfliktu starp ekoloģiskajām un ekonomiskajām interesēm;

| 87. | mudina Komisiju rīkoties saistībā ar priekšlikumiem ieviest obligātas valsts un reģionālas adaptācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

87.

mudina Komisiju rīkoties saistībā ar priekšlikumiem ieviest obligātas valsts un reģionālas adaptācijas stratēģijas;

| 88. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu pieeju attiecībā uz apdrošināšanas nozares iesaistīšanu jautājumu risināšanā par riska izpratni un riska dalīšanu; |
| --- | --- |

88.

aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu pieeju attiecībā uz apdrošināšanas nozares iesaistīšanu jautājumu risināšanā par riska izpratni un riska dalīšanu;

| 89. | aicina Komisiju un dalībvalstis veidot valsts un privātā sektora partnerības, kas nepieciešamas, lai radītu ilgtermiņa, spēcīgu un efektīvu ar klimatu saistīto risku pārvaldības sistēmu (kurā būtu ņemti vērā visi aspekti — no ārkārtas situāciju paredzēšanas līdz riska dalīšanai un glābšanas pasākumiem), kura darbotos spēcīgā valsts varas iestāžu vadībā un ar šo iestāžu līdzdalību; |
| --- | --- |

89.

aicina Komisiju un dalībvalstis veidot valsts un privātā sektora partnerības, kas nepieciešamas, lai radītu ilgtermiņa, spēcīgu un efektīvu ar klimatu saistīto risku pārvaldības sistēmu (kurā būtu ņemti vērā visi aspekti — no ārkārtas situāciju paredzēšanas līdz riska dalīšanai un glābšanas pasākumiem), kura darbotos spēcīgā valsts varas iestāžu vadībā un ar šo iestāžu līdzdalību;

| 90. | uzskata, ka Lisabonas līguma 349. pantā minētie attālākie reģioni sevišķi izjūt klimata pārmaiņu sekas, jo tie ir īpašā situācijā un atrodas subtropiskajās klimata zonās, tādēļ Komisijai tiem būtu jāvelta pastiprināta uzmanība; prasa Komisijai šiem reģioniem izstrādāt ietekmes novērtējumu un specifisku rīcības plānu, kā arī atbalstīt informācijas un paraugprakses apmaiņu starp šo reģionu vietējām pārvaldes iestādēm un trešo kaimiņvalstu reģionālajām iestādēm; |
| --- | --- |

90.

uzskata, ka Lisabonas līguma 349. pantā minētie attālākie reģioni sevišķi izjūt klimata pārmaiņu sekas, jo tie ir īpašā situācijā un atrodas subtropiskajās klimata zonās, tādēļ Komisijai tiem būtu jāvelta pastiprināta uzmanība; prasa Komisijai šiem reģioniem izstrādāt ietekmes novērtējumu un specifisku rīcības plānu, kā arī atbalstīt informācijas un paraugprakses apmaiņu starp šo reģionu vietējām pārvaldes iestādēm un trešo kaimiņvalstu reģionālajām iestādēm;

| 91. | lūdz Komisiju pilnībā izmantot jaunās tiesības, kas tai piešķirtas ar Lisabonas līguma 260. pantu, lai izpildītu savu līgumu uzraudzītājas lomu; |
| --- | --- |

91.

lūdz Komisiju pilnībā izmantot jaunās tiesības, kas tai piešķirtas ar Lisabonas līguma 260. pantu, lai izpildītu savu līgumu uzraudzītājas lomu;

Finansējums

| 92. | uzsver, ka ES budžets pašreiz neatspoguļo ES politikas prioritātes attiecībā uz adaptāciju klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka ES budžets pašreiz neatspoguļo ES politikas prioritātes attiecībā uz adaptāciju klimata pārmaiņām;

| 93. | mudina Komisiju saistībā ar spēkā esošās daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu galveno uzmanību pievērst ES budžeta piemērotībai ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai; uzsver, ka nākamai daudzgadu finanšu shēmai jābūt izteikti pieskaņotai klimata pārmaiņām un jo īpaši adaptācijas pasākumiem, nodrošinot nepieciešamo līdzekļu pieejamību; |
| --- | --- |

93.

mudina Komisiju saistībā ar spēkā esošās daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu galveno uzmanību pievērst ES budžeta piemērotībai ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai; uzsver, ka nākamai daudzgadu finanšu shēmai jābūt izteikti pieskaņotai klimata pārmaiņām un jo īpaši adaptācijas pasākumiem, nodrošinot nepieciešamo līdzekļu pieejamību;

| 94. | mudina Komisiju saistībā ar ES budžeta pārskatīšanu, kā arī lai nodrošinātu, ka tajā paredzēti risinājumi klimata pārmaiņu ietekmei, ierosināt apliecināšanas procedūru attiecībā uz adaptāciju klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

94.

mudina Komisiju saistībā ar ES budžeta pārskatīšanu, kā arī lai nodrošinātu, ka tajā paredzēti risinājumi klimata pārmaiņu ietekmei, ierosināt apliecināšanas procedūru attiecībā uz adaptāciju klimata pārmaiņām;

| 95. | prasa, lai nākotnē klimata pārmaiņu jautājumiem tiktu piešķirta prioritāte, jo īpaši integrējot Eiropas Savienības politikas virzienos adaptācijas stratēģiju tām; |
| --- | --- |

95.

prasa, lai nākotnē klimata pārmaiņu jautājumiem tiktu piešķirta prioritāte, jo īpaši integrējot Eiropas Savienības politikas virzienos adaptācijas stratēģiju tām;

| 96. | prasa būt ļoti rūpīgiem, izvērtējot un apstiprinot to projektu priekšlikumus, kas tiek finansēti no ES līdzekļiem un kas ir saistīti ar energoefektivitāti, atkritumu apsaimniekošanu un infrastruktūras izveidi; |
| --- | --- |

96.

prasa būt ļoti rūpīgiem, izvērtējot un apstiprinot to projektu priekšlikumus, kas tiek finansēti no ES līdzekļiem un kas ir saistīti ar energoefektivitāti, atkritumu apsaimniekošanu un infrastruktūras izveidi;

| 97. | uzsver, ka klimata pārmaiņu novēršanai un vides aizsardzībai noteiktie mērķi ir jāintegrē ES kohēzijas politikas konverģences un izaugsmes mērķos, tomēr ar tiem nav jāizstāj tradicionālie struktūrpolitikas uzdevumi; |
| --- | --- |

97.

uzsver, ka klimata pārmaiņu novēršanai un vides aizsardzībai noteiktie mērķi ir jāintegrē ES kohēzijas politikas konverģences un izaugsmes mērķos, tomēr ar tiem nav jāizstāj tradicionālie struktūrpolitikas uzdevumi;

| 98. | mudina Komisiju steidzamā kārtā un saskaņā ar ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (12) iesniegt ceļvedi katras nozares to subsīdiju reformām, kuras būtiski negatīvi ietekmē vidi, lai ar laiku šīs subsīdijas atceltu pilnībā; turklāt uzsver, ka līdzekļus, kas iegūti, pateicoties šai reformai, jānovirza adaptācijas centieniem un videi draudzīgām darbavietām; |
| --- | --- |

98.

mudina Komisiju steidzamā kārtā un saskaņā ar ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (12) iesniegt ceļvedi katras nozares to subsīdiju reformām, kuras būtiski negatīvi ietekmē vidi, lai ar laiku šīs subsīdijas atceltu pilnībā; turklāt uzsver, ka līdzekļus, kas iegūti, pateicoties šai reformai, jānovirza adaptācijas centieniem un videi draudzīgām darbavietām;

| 99. | uzsver, ka dažādiem ekonomikas atlabšanas plāniem piešķirtais finansējums būtu jāizmanto arī kā ieguldījumi adaptācijas pasākumos un jebkurā gadījumā būtu jāņem vērā to drošums attiecībā uz klimata ietekmi; |
| --- | --- |

99.

uzsver, ka dažādiem ekonomikas atlabšanas plāniem piešķirtais finansējums būtu jāizmanto arī kā ieguldījumi adaptācijas pasākumos un jebkurā gadījumā būtu jāņem vērā to drošums attiecībā uz klimata ietekmi;

| 100. | uzsver, ka, pielāgojoties klimata pārmaiņām, svarīgs ir riska novēršanas princips; aicina Komisiju izstrādāt attiecīgas pieejas, lai nodrošinātu, ka izmaksas, kas rodas sakarā ar to, ka nav veikti adaptācijas pasākumi, nebūtu jāsedz sabiedrībai; |
| --- | --- |

100.

uzsver, ka, pielāgojoties klimata pārmaiņām, svarīgs ir riska novēršanas princips; aicina Komisiju izstrādāt attiecīgas pieejas, lai nodrošinātu, ka izmaksas, kas rodas sakarā ar to, ka nav veikti adaptācijas pasākumi, nebūtu jāsedz sabiedrībai;

| 101. | atbalsta Komisiju tās prasībā, lai Padome atsāktu Solidaritātes fonda regulas pārskatīšanas procesu, lai tādējādi efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk varētu risināt jautājumus saistībā ar dabas vai cilvēka izraisīto katastrofu nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

101.

atbalsta Komisiju tās prasībā, lai Padome atsāktu Solidaritātes fonda regulas pārskatīšanas procesu, lai tādējādi efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk varētu risināt jautājumus saistībā ar dabas vai cilvēka izraisīto katastrofu nodarīto kaitējumu;

| 102. | uzsver, ka liela daļa ienākumu, kas gūti kvotu izsolēs saskaņā ar Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS), tostarp aviācijas un jūras transporta kvotu izsolēs, būtu jāparedz tam, lai dalībvalstis un jaunattīstības valstis varētu cīnīties pret klimata pārmaiņām; uzskata, ka paredzot šos līdzekļus, arī jānodrošina atbalsts ilgtspējīgiem transporta veidiem Eiropā, piemēram, dzelzceļa transportam; aicina finansējumu no ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, kurš jau paredzēts Kopienas solidaritātes un izaugsmes mērķiem (10 % no kopējā izsolāmo kvotu apjoma) sadalīt par labu dalībvalstīm ar zemākiem ienākumiem, izmantojot to vienādā apjomā gan adaptācijas pasākumiem, gan riska mazināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka liela daļa ienākumu, kas gūti kvotu izsolēs saskaņā ar Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS), tostarp aviācijas un jūras transporta kvotu izsolēs, būtu jāparedz tam, lai dalībvalstis un jaunattīstības valstis varētu cīnīties pret klimata pārmaiņām; uzskata, ka paredzot šos līdzekļus, arī jānodrošina atbalsts ilgtspējīgiem transporta veidiem Eiropā, piemēram, dzelzceļa transportam; aicina finansējumu no ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, kurš jau paredzēts Kopienas solidaritātes un izaugsmes mērķiem (10 % no kopējā izsolāmo kvotu apjoma) sadalīt par labu dalībvalstīm ar zemākiem ienākumiem, izmantojot to vienādā apjomā gan adaptācijas pasākumiem, gan riska mazināšanas pasākumiem;

| 103. | aicina ņemt vērā katras dalībvalsts vai reģiona jutīgumu pret klimata pārmaiņām, piešķirot līdzekļus, kas iegūti no emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas un citiem Kopienas avotiem, kuri paredzēti, lai palīdzētu dalībvalstīm pielāgoties klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

103.

aicina ņemt vērā katras dalībvalsts vai reģiona jutīgumu pret klimata pārmaiņām, piešķirot līdzekļus, kas iegūti no emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas un citiem Kopienas avotiem, kuri paredzēti, lai palīdzētu dalībvalstīm pielāgoties klimata pārmaiņām;

| 104. | atzīst rūpnieciski attīstīto valstu vēsturisko atbildību par pašreizējo temperatūras paaugstināšanos; atgādina par saviem apgalvojumiem 2010. gada 10. februāra rezolūcijā, tostarp par to, ka ES saistībām attiecībā uz klimata jomas centienu finansēšanu jaunattīstības valstīs jābūt jaunām un jāpapildina pašreizējās OAP saistības un tās nevar būt atkarīgas no dalībvalstu ikgadējām budžeta procedūrām; |
| --- | --- |

104.

atzīst rūpnieciski attīstīto valstu vēsturisko atbildību par pašreizējo temperatūras paaugstināšanos; atgādina par saviem apgalvojumiem 2010. gada 10. februāra rezolūcijā, tostarp par to, ka ES saistībām attiecībā uz klimata jomas centienu finansēšanu jaunattīstības valstīs jābūt jaunām un jāpapildina pašreizējās OAP saistības un tās nevar būt atkarīgas no dalībvalstu ikgadējām budžeta procedūrām;

Ārējā dimensija

| 105. | atgādina, ka saskaņā ar Kopenhāgenas vienošanās 8. punktu adaptācijas pasākumi jāiekļauj visās ES ārpolitikas jomās; |
| --- | --- |

105.

atgādina, ka saskaņā ar Kopenhāgenas vienošanās 8. punktu adaptācijas pasākumi jāiekļauj visās ES ārpolitikas jomās;

| 106. | uzsver, ka ekosistēmiskie pakalpojumi, kā arī ekosistēmu izturība ir jo īpaši nozīmīgi visnabadzīgākajās valstīs (13); uzsver, ka politikas virzieni adaptācijas klimata pārmaiņām jomā, jo īpaši attiecībā uz ekosistēmu izturību, pienācīgi jāņem vērā visās starptautiskās sarunās, tostarp tirdzniecības sarunās; |
| --- | --- |

106.

uzsver, ka ekosistēmiskie pakalpojumi, kā arī ekosistēmu izturība ir jo īpaši nozīmīgi visnabadzīgākajās valstīs (13); uzsver, ka politikas virzieni adaptācijas klimata pārmaiņām jomā, jo īpaši attiecībā uz ekosistēmu izturību, pienācīgi jāņem vērā visās starptautiskās sarunās, tostarp tirdzniecības sarunās;

| 107. | pauž stingru pārliecību, ka Eiropas Savienībai jāsaglabā un jāpastiprina vadošā loma starptautiskajā cīņā pret globālo sasilšanu, un uzskata, ka jebkāda kavēšanās ar šādu pasākumu veikšanu palielinās nelabvēlīgu vides, ekonomikas un sociālo seku risku un, visticamāk, radīs lielākas izmaksas; |
| --- | --- |

107.

pauž stingru pārliecību, ka Eiropas Savienībai jāsaglabā un jāpastiprina vadošā loma starptautiskajā cīņā pret globālo sasilšanu, un uzskata, ka jebkāda kavēšanās ar šādu pasākumu veikšanu palielinās nelabvēlīgu vides, ekonomikas un sociālo seku risku un, visticamāk, radīs lielākas izmaksas;

| 108. | uzsver, ka, lai nodrošinātu Eiropas rīcības pamatplāna par adaptāciju sekmīgu īstenošanu, viens no noteicošajiem faktoriem būs tā iekļaušana saliedētā un vērienīgā pasaules mēroga nolīgumā (ar juridiski saistošiem mērķiem) par pasākumiem cīņai pret klimata pārmaiņām un ka ES jāuzņemas vadošā loma šajā virzībā; |
| --- | --- |

108.

uzsver, ka, lai nodrošinātu Eiropas rīcības pamatplāna par adaptāciju sekmīgu īstenošanu, viens no noteicošajiem faktoriem būs tā iekļaušana saliedētā un vērienīgā pasaules mēroga nolīgumā (ar juridiski saistošiem mērķiem) par pasākumiem cīņai pret klimata pārmaiņām un ka ES jāuzņemas vadošā loma šajā virzībā;

| 109. | aicina Komisiju apsvērt iespēju nākamajā 8. pamatprogrammā palielināt publisko finansējumu starptautiskajai sadarbībai ar:






  a. | rūpnieciski attīstītajām valstīm, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izplatību; |
| --- | --- | --- |

109.

aicina Komisiju apsvērt iespēju nākamajā 8. pamatprogrammā palielināt publisko finansējumu starptautiskajai sadarbībai ar:

a.

rūpnieciski attīstītajām valstīm, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izplatību;

| b. | jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu tās cīņā pret klimata pārmaiņām, kas ietekmē visneaizsargātākos reģionus šajās valstīs, vienmēr ievērojot katra reģiona īpatnības un par kritēriju izmantojot to jaunattīstības valstu reģionu sociālo un ekonomisko attīstību, ar kuriem tiek organizēta starptautiskā sadarbība, un |
| --- | --- |

b.

jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu tās cīņā pret klimata pārmaiņām, kas ietekmē visneaizsargātākos reģionus šajās valstīs, vienmēr ievērojot katra reģiona īpatnības un par kritēriju izmantojot to jaunattīstības valstu reģionu sociālo un ekonomisko attīstību, ar kuriem tiek organizēta starptautiskā sadarbība, un

| c. | trešām valstīm, kuras robežojas ar ES un kurās klimata pārmaiņu sekas ir līdzīgas tām, ko novēro ES teritorijā; |
| --- | --- |

c.

trešām valstīm, kuras robežojas ar ES un kurās klimata pārmaiņu sekas ir līdzīgas tām, ko novēro ES teritorijā;

Ietekmes un adaptācijas vadības grupa

| 110. | atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot vadības grupu ietekmes un adaptācijas jautājumos; uzsver, ka ir svarīgi, lai šajā grupā būtu arī reģionālie un vietējie dalībnieki līdztekus valsts pārstāvjiem; lūdz Komisijai nodrošināt, lai Parlamenta pārstāvji, piedalītos šajā grupā kā novērotāji, kā arī ieinteresētas personas no privātā sektora kā eksperti; aicina Komisiju nodrošināt, ka vadības grupa velta īpašu uzmanību vissmagākajai klimata pārmaiņu ietekmei uz veselību, piemēram, ar laika apstākļiem saistīto nāves gadījumu pieaugumam un pārnēsājamo slimību izplatībai; |
| --- | --- |

110.

atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot vadības grupu ietekmes un adaptācijas jautājumos; uzsver, ka ir svarīgi, lai šajā grupā būtu arī reģionālie un vietējie dalībnieki līdztekus valsts pārstāvjiem; lūdz Komisijai nodrošināt, lai Parlamenta pārstāvji, piedalītos šajā grupā kā novērotāji, kā arī ieinteresētas personas no privātā sektora kā eksperti; aicina Komisiju nodrošināt, ka vadības grupa velta īpašu uzmanību vissmagākajai klimata pārmaiņu ietekmei uz veselību, piemēram, ar laika apstākļiem saistīto nāves gadījumu pieaugumam un pārnēsājamo slimību izplatībai;

Komisijas progresa ziņojums

| 111. | aicina Komisiju līdz 2012. gadam iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par panākto progresu, īstenojot iepriekš minēto Balto grāmatu; |
| --- | --- |

111.

aicina Komisiju līdz 2012. gadam iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par panākto progresu, īstenojot iepriekš minēto Balto grāmatu;

*

* *

| 112. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

112.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 247 E, 15.10.2009., 41. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0013.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0089.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0019.

(6)  UNFCCC Lēmuma projekts -/CP.15, Kopenhāgenas vienošanās, FCCC/CP/2009/L.7.

(7)  OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.

(8)  Kopīgais pētniecības centrs — Perspektīvo tehnoloģiju pētniecības institūts: “Klimata pārmaiņu ietekme uz Eiropas lauksaimniecību. PESETA-Lauksaimniecības pētījums”, EUR 24 107 EN, 2009.

(9)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.), kurā pēdējie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/32/EK (OV L 81, 20.3.2008., 60. lpp).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

(12)  Pārskats par ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (ES IAS), Padomes dokuments Nr. 10917/06.

(13)  Convenient solutions to an inconvenient truth: ecosystem-based approaches to climate change, Pasaules Banka, Vides departaments, 2009. gads un The Natural Fix? The role of ecosystems in climate mitigation, UNEP, 2009. gads.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/128

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsKopienu finanšu interešu aizsardzība — krāpšanas apkarošana — 2008. gada pārskats

P7_TA(2010)0155

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu — 2008. gada ziņojums (2009/2167(INI))

2011/C 81 E/22

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā tā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) gada ziņojumiem,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. jūlija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopienu finanšu interešu aizsardzība — Krāpšanas apkarošana — 2008. gada ziņojums” (COM(2009)0372), tostarp tā pielikumus (SEC(2009)1002 un SEC(2009)1003),

ņemot vērā OLAF darbības pārskatu par 2008. gadu (1) un tā otro 2008. gada 19. jūnija pārskatu par to, kā tiek piemērota Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, kā arī pamatnostādnes, ar kurām aizstāj OLAF Vademecum,

ņemot vērā OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskatu par laikposmu no 2008. gada jūnija līdz 2009. gada maijam (2),

ņemot vērā OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskatu par laikposmu no 2007. gada jūnija līdz 2008. gada maijam (3),

ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2008. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (4),

ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei — brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs — Stokholmas programma (5) un jo īpaši sadaļu par ekonomisko noziedzību un korupciju,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. panta 3. punktu un 325. panta 5. punktu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 2. punktu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0100/2010),

Vispārīgi apsvērumi: paziņoto pārkāpumu kopsumma

| 1. | atzīmē, ka konstatēto pārkāpumu finanšu ietekme ir samazinājusies no EUR 1 024 miljoniem 2007. gadā līdz EUR 783,2 miljoniem 2008. gadā, turklāt samazināšanās notikusi visās izdevumu jomās, izņemot vienīgi tiešo izdevumu un pirmspievienošanās līdzekļu jomas, un kopējā apjoma sadalījums ir šāds:






  — | pašu resursi: EUR 351 miljoni (par 12,5 % mazāk nekā 2007. gadā), |
| --- | --- | --- |

1.

atzīmē, ka konstatēto pārkāpumu finanšu ietekme ir samazinājusies no EUR 1 024 miljoniem 2007. gadā līdz EUR 783,2 miljoniem 2008. gadā, turklāt samazināšanās notikusi visās izdevumu jomās, izņemot vienīgi tiešo izdevumu un pirmspievienošanās līdzekļu jomas, un kopējā apjoma sadalījums ir šāds:

—

pašu resursi: EUR 351 miljoni (par 12,5 % mazāk nekā 2007. gadā),

| — | lauksaimniecības izdevumi: EUR 102,3 miljoni (par 34 % mazāk nekā 2007. gadā), |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības izdevumi: EUR 102,3 miljoni (par 34 % mazāk nekā 2007. gadā),

| — | strukturālie pasākumi: EUR 585,2 miljoni (par 27 % mazāk nekā 2007. gadā), |
| --- | --- |

—

strukturālie pasākumi: EUR 585,2 miljoni (par 27 % mazāk nekā 2007. gadā),

| — | pirmspievienošanās fondi: EUR 61 miljoni (par 90,6 % vairāk nekā 2007. gadā), |
| --- | --- |

—

pirmspievienošanās fondi: EUR 61 miljoni (par 90,6 % vairāk nekā 2007. gadā),

| — | tiešie izdevumi: EUR 34,7 miljoni (par 5,15 % vairāk nekā 2007. gadā); |
| --- | --- |

—

tiešie izdevumi: EUR 34,7 miljoni (par 5,15 % vairāk nekā 2007. gadā);

| 2. | uzsver, ka jāiekļauj informācija par pārkāpumiem, tā precizējot kopējo to resursu daļu katrā atsevišķā izdevumu kategorijā un dalībvalstī, uz kuru attiecas kļūdas un ir aizdomas par krāpšanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka jāiekļauj informācija par pārkāpumiem, tā precizējot kopējo to resursu daļu katrā atsevišķā izdevumu kategorijā un dalībvalstī, uz kuru attiecas kļūdas un ir aizdomas par krāpšanu;

| 3. | uzsver, ka cīņa ar krāpšanu un korupciju ir svarīgs Eiropas iestāžu un visu dalībvalstu pienākums, un tām jānodrošina visi nepieciešamie resursi šo negatīvo parādību efektīvai apkarošanai, lai aizsargātu Savienības un tās nodokļu maksātāju finanšu intereses un cīnītos pret organizēto noziedzību, kura, saskaņā ar valstu rādītājiem, arvien palielina spēju noslēgt slepenas vienošanās iestādēs un jo īpaši veikt krāpšanu attiecībā pret Kopienas budžetu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka cīņa ar krāpšanu un korupciju ir svarīgs Eiropas iestāžu un visu dalībvalstu pienākums, un tām jānodrošina visi nepieciešamie resursi šo negatīvo parādību efektīvai apkarošanai, lai aizsargātu Savienības un tās nodokļu maksātāju finanšu intereses un cīnītos pret organizēto noziedzību, kura, saskaņā ar valstu rādītājiem, arvien palielina spēju noslēgt slepenas vienošanās iestādēs un jo īpaši veikt krāpšanu attiecībā pret Kopienas budžetu;

| 4. | pauž nožēlu par to, ka lielu daudzumu ES līdzekļu joprojām izmaksā nepareizi, un aicina Komisiju attiecīgi rīkoties, lai šos līdzekļus atgūtu; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka lielu daudzumu ES līdzekļu joprojām izmaksā nepareizi, un aicina Komisiju attiecīgi rīkoties, lai šos līdzekļus atgūtu;

Pašu resursi

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka aplēstā pārkāpumu kopsumma bija par 12,5 % zemāka nekā 2007. gadā; tomēr atzīmē, ka, tāpat kā iepriekšējos gados, lielākais pārkāpumu skaits tika reģistrēts attiecībā uz televizoriem un monitoriem, un tādēļ aicina Komisiju īpaši stingri uzraudzīt šīs ražojumu kategorijas un veikt nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu zaudētos pašu resursus vai procentu maksājumus; turklāt aicina Komisiju sekmēt pienācīgu līdzsvaru starp importēto preču fiziskajām pārbaudēm un dalībnieku pēcmuitošanas revīziju; aicina dalībvalstis šajā jomā nodrošināt labākus statistikas datus; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka aplēstā pārkāpumu kopsumma bija par 12,5 % zemāka nekā 2007. gadā; tomēr atzīmē, ka, tāpat kā iepriekšējos gados, lielākais pārkāpumu skaits tika reģistrēts attiecībā uz televizoriem un monitoriem, un tādēļ aicina Komisiju īpaši stingri uzraudzīt šīs ražojumu kategorijas un veikt nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu zaudētos pašu resursus vai procentu maksājumus; turklāt aicina Komisiju sekmēt pienācīgu līdzsvaru starp importēto preču fiziskajām pārbaudēm un dalībnieku pēcmuitošanas revīziju; aicina dalībvalstis šajā jomā nodrošināt labākus statistikas datus;

| 6. | uzskata, ka svarīgi ir izstrādāt iedarbīgus tiesību aktus, lai uzlabotu administratīvo sadarbību kaitniecīgas nodokļu prakses novēršanai un iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanai; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto priekšlikumu Padomes Direktīvai par administratīvo sadarbību nodokļu jomā (COM(2009)0029); uzsver, ka rūpīgi jāuzrauga gadījumi, kad dalībvalstis atsakās sniegt specifisku informāciju vai veikt administratīvo izmeklēšanu, un Parlamentam jāsniedz skaidra un detalizēta informācija par šādiem gadījumiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka svarīgi ir izstrādāt iedarbīgus tiesību aktus, lai uzlabotu administratīvo sadarbību kaitniecīgas nodokļu prakses novēršanai un iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanai; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto priekšlikumu Padomes Direktīvai par administratīvo sadarbību nodokļu jomā (COM(2009)0029); uzsver, ka rūpīgi jāuzrauga gadījumi, kad dalībvalstis atsakās sniegt specifisku informāciju vai veikt administratīvo izmeklēšanu, un Parlamentam jāsniedz skaidra un detalizēta informācija par šādiem gadījumiem;

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes Regulas par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā pārstrādātajai redakcijai (COM(2009)0427); uzsver, cik svarīgi ir paaugstināt dalībvalstu atbildību šajā jomā, sākot ar datubāzēs ievadītās informācijas kvalitāti; aicina Komisiju pārbaudīt informācijas precizitāti un nodrošināt, ka visi PVN maksājumi ir iekasēti; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes Regulas par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā pārstrādātajai redakcijai (COM(2009)0427); uzsver, cik svarīgi ir paaugstināt dalībvalstu atbildību šajā jomā, sākot ar datubāzēs ievadītās informācijas kvalitāti; aicina Komisiju pārbaudīt informācijas precizitāti un nodrošināt, ka visi PVN maksājumi ir iekasēti;

| 8. | turklāt aicina Komisiju sniegt vispusīgu informāciju, lai varētu salīdzināt dalībvalstu izmaksas, kas rodas, iekasējot parastos pašu resursus, un ieturētās summas šo iekasēšanas izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

8.

turklāt aicina Komisiju sniegt vispusīgu informāciju, lai varētu salīdzināt dalībvalstu izmaksas, kas rodas, iekasējot parastos pašu resursus, un ieturētās summas šo iekasēšanas izmaksu segšanai;

Lauksaimniecības izdevumi

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka aplēstā pārkāpumu kopsumma bija par 34 % zemāka nekā 2007. gadā; uzsver, ka relatīvi nelielais pārkāpumu skaits varētu būt saistīts galvenokārt ar paaugstināto obligātās ziņošanas slieksni (EUR 10 000), kuru ieviesa ar Komisijas 2006. gada 14. decembra Regulu (EK) Nr. 1848/2006 par pārkāpumiem un par tādu summu atgūšanu, kas nepareizi izmaksātas saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un informācijas sistēmas organizēšanu šajā jomā (7); |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka aplēstā pārkāpumu kopsumma bija par 34 % zemāka nekā 2007. gadā; uzsver, ka relatīvi nelielais pārkāpumu skaits varētu būt saistīts galvenokārt ar paaugstināto obligātās ziņošanas slieksni (EUR 10 000), kuru ieviesa ar Komisijas 2006. gada 14. decembra Regulu (EK) Nr. 1848/2006 par pārkāpumiem un par tādu summu atgūšanu, kas nepareizi izmaksātas saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un informācijas sistēmas organizēšanu šajā jomā (7);

| 10. | uzsver, cik svarīgi ir pildīt pārkāpumu ziņošanas prasības un pauž nožēlu par nepilnībām, kas konstatētas attiecībā uz Austriju, Zviedriju, Slovākiju un Ungāriju; |
| --- | --- |

10.

uzsver, cik svarīgi ir pildīt pārkāpumu ziņošanas prasības un pauž nožēlu par nepilnībām, kas konstatētas attiecībā uz Austriju, Zviedriju, Slovākiju un Ungāriju;

| 11. | aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai efektīvi un iedarbīgi īstenotu Regulu (EK) Nr. 1975/2006 (8), ar ko nosaka jaunu pārbaudes kārtību lauku attīstības atbalsta pasākumiem, lai tādējādi nodrošinātu, ka pabalsta saņēmēji pilda savus pienākumus; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai efektīvi un iedarbīgi īstenotu Regulu (EK) Nr. 1975/2006 (8), ar ko nosaka jaunu pārbaudes kārtību lauku attīstības atbalsta pasākumiem, lai tādējādi nodrošinātu, ka pabalsta saņēmēji pilda savus pienākumus;

| 12. | piekrīt Revīzijas palātas viedoklim (iepriekš minētā ziņojuma 5.20. punkts), ka integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir efektīvs līdzeklis kļūdu vai pārkāpumu riska ierobežošanai tikai tad, ja šo sistēmu pienācīgi izmanto un tajā ievada precīzus un uzticamus datus; pauž nožēlu par būtiskiem trūkumiem, kas konstatēti Apvienotajā Karalistē (Skotijā), Bulgārijā un Rumānijā izmantotajās sistēmās; mudina Komisiju veikt stingrus pasākumus, ja šādas problēmas atkārtojas; |
| --- | --- |

12.

piekrīt Revīzijas palātas viedoklim (iepriekš minētā ziņojuma 5.20. punkts), ka integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir efektīvs līdzeklis kļūdu vai pārkāpumu riska ierobežošanai tikai tad, ja šo sistēmu pienācīgi izmanto un tajā ievada precīzus un uzticamus datus; pauž nožēlu par būtiskiem trūkumiem, kas konstatēti Apvienotajā Karalistē (Skotijā), Bulgārijā un Rumānijā izmantotajās sistēmās; mudina Komisiju veikt stingrus pasākumus, ja šādas problēmas atkārtojas;

Strukturālie pasākumi

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Komisijas vērtējumu pārkāpumu finanšu ietekme bijusi par 27 % mazāka nekā 2007. gadā; attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību atzīmē Revīzijas palātas 2008. gada ticamības deklarācijā norādīto, ka kohēzijas politikas jomā pieļauto kļūdu līmenis vēl arvien pārsniedz 5 %; pauž bažas par to, ka Itālija, Polija, Apvienotā Karaliste un Spānija ziņojušas par vislielāko pārkāpumu skaitu; tomēr atzinīgi vērtē labo sadarbību ar Komisiju, ko uzsākušas dažas no šīm dalībvalstīm, lai risinātu minētās problēmas, un pauž pārliecību, ka citas dalībvalstis arī līdzīgi sadarbosies; norāda uz Revīzijas palātas atzinumu, kurā uzsvērts, ka strukturālās darbības ir ES budžeta izdevumu joma ar visstingrākajiem noteikumiem un sarežģītākajām pārvaldības procedūrām un ka saskaņā ar Komisijas uzskatiem tas, ka dati par kādā dalībvalstī pieļauto finanšu pārkāpumu lielo skaitu ne vienmēr nozīmē to, ka attiecīgajā valstī ir vairāk kļūdu un krāpšanas gadījumu nekā citās dalībvalstīs, bet gan to, ka attiecīgajā dalībvalstī, iespējams, ir pamatīgāka un stingrāka kontrole; turklāt norāda, ka Eiropas Revīzijas palātas pārskatā par 2008. gada budžeta izpildi nav ņemts vērā 2007.–2013. gada plānošanas periods, attiecībā uz kuru tika ieviestas jaunas administrēšanas un kontroles sistēmas; norāda uz to biežo kļūdu sastopamību, kas saistītas ar neattaisnotiem maksājumiem un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, un tāpēc uzskata par vēlamu Komisijai ieviest piesardzības pamatnostādnes dalībvalstīm un pašvaldības iestādēm, lai precizētu, kā šos noteikumus piemērot un kā izvairīties no tā, ka pārvaldes iestādes aizstāj Komisijas noraidītos izdevumus, kuri tiek uzskatīti par neattaisnotiem, ar citiem — arī neattaisnotiem izdevumiem; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Komisijas vērtējumu pārkāpumu finanšu ietekme bijusi par 27 % mazāka nekā 2007. gadā; attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību atzīmē Revīzijas palātas 2008. gada ticamības deklarācijā norādīto, ka kohēzijas politikas jomā pieļauto kļūdu līmenis vēl arvien pārsniedz 5 %; pauž bažas par to, ka Itālija, Polija, Apvienotā Karaliste un Spānija ziņojušas par vislielāko pārkāpumu skaitu; tomēr atzinīgi vērtē labo sadarbību ar Komisiju, ko uzsākušas dažas no šīm dalībvalstīm, lai risinātu minētās problēmas, un pauž pārliecību, ka citas dalībvalstis arī līdzīgi sadarbosies; norāda uz Revīzijas palātas atzinumu, kurā uzsvērts, ka strukturālās darbības ir ES budžeta izdevumu joma ar visstingrākajiem noteikumiem un sarežģītākajām pārvaldības procedūrām un ka saskaņā ar Komisijas uzskatiem tas, ka dati par kādā dalībvalstī pieļauto finanšu pārkāpumu lielo skaitu ne vienmēr nozīmē to, ka attiecīgajā valstī ir vairāk kļūdu un krāpšanas gadījumu nekā citās dalībvalstīs, bet gan to, ka attiecīgajā dalībvalstī, iespējams, ir pamatīgāka un stingrāka kontrole; turklāt norāda, ka Eiropas Revīzijas palātas pārskatā par 2008. gada budžeta izpildi nav ņemts vērā 2007.–2013. gada plānošanas periods, attiecībā uz kuru tika ieviestas jaunas administrēšanas un kontroles sistēmas; norāda uz to biežo kļūdu sastopamību, kas saistītas ar neattaisnotiem maksājumiem un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, un tāpēc uzskata par vēlamu Komisijai ieviest piesardzības pamatnostādnes dalībvalstīm un pašvaldības iestādēm, lai precizētu, kā šos noteikumus piemērot un kā izvairīties no tā, ka pārvaldes iestādes aizstāj Komisijas noraidītos izdevumus, kuri tiek uzskatīti par neattaisnotiem, ar citiem — arī neattaisnotiem izdevumiem;

| 14. | uzsver, ka kavēšanās ar vadības un kontroles sistēmu apstiprināšanu 2007.–2013. gada programmām varētu būt sarežģījusi kļūdu un iespējamo krāpšanas gadījumu atklāšanu avansa maksājumu jomā; turklāt uzskata, ka ar to saistītā kavēšanās ar starpmaksājumu izdevumiem varētu sekmēt līdzekļu izdošanu steigā, lai iekļautos laikā pirms notiek atbrīvošanās no saistībām; mudina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt noteikumus par atbrīvošanos no saistībām, lai uzlabotu izdevumu kvalitāti un nodrošinātu kvantitatīvo mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka kavēšanās ar vadības un kontroles sistēmu apstiprināšanu 2007.–2013. gada programmām varētu būt sarežģījusi kļūdu un iespējamo krāpšanas gadījumu atklāšanu avansa maksājumu jomā; turklāt uzskata, ka ar to saistītā kavēšanās ar starpmaksājumu izdevumiem varētu sekmēt līdzekļu izdošanu steigā, lai iekļautos laikā pirms notiek atbrīvošanās no saistībām; mudina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt noteikumus par atbrīvošanos no saistībām, lai uzlabotu izdevumu kvalitāti un nodrošinātu kvantitatīvo mērķu sasniegšanu;

| 15. | atzinīgi vērtē uzlabojumus, ko līdz ar AFIS sistēmu plašāku izmantošanu dažām dalībvalstīm izdevies panākt, lai saskaņotu sistēmas ziņošanai par pārkāpumiem; tā kā ar elektroniskajām ziņošanas sistēmām līdz šim gūti labi rezultāti attiecībā uz datu kvalitāti un ziņošanas termiņu ievērošanu, aicina tās iespējami ātri ieviest dalībvalstīs, kurās šādu sistēmu vēl nav; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē uzlabojumus, ko līdz ar AFIS sistēmu plašāku izmantošanu dažām dalībvalstīm izdevies panākt, lai saskaņotu sistēmas ziņošanai par pārkāpumiem; tā kā ar elektroniskajām ziņošanas sistēmām līdz šim gūti labi rezultāti attiecībā uz datu kvalitāti un ziņošanas termiņu ievērošanu, aicina tās iespējami ātri ieviest dalībvalstīs, kurās šādu sistēmu vēl nav;

| 16. | aicina dalībvalstis sniegt Komisijai pilnīgāku un uzticamāku informāciju par 2000.–2006. gadā veiktajām finanšu korekcijām; savukārt aicina Komisiju būt stingrai, prasot dalībvalstīm sniegt pilnīgu informāciju un rīcības programmās pedantiski piemērot finanšu korekciju noteikumus; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis sniegt Komisijai pilnīgāku un uzticamāku informāciju par 2000.–2006. gadā veiktajām finanšu korekcijām; savukārt aicina Komisiju būt stingrai, prasot dalībvalstīm sniegt pilnīgu informāciju un rīcības programmās pedantiski piemērot finanšu korekciju noteikumus;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ieviesusi kopēju krāpšanas novēršanas stratēģiju attiecībā uz strukturāliem pasākumiem, kura izstrādāta sadarbībā ar OLAF, un uzsver, cik svarīga ir efektīvāka sadarbība ar reģionālām iestādēm un kompetentām valsts tiesu iestādēm; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ieviesusi kopēju krāpšanas novēršanas stratēģiju attiecībā uz strukturāliem pasākumiem, kura izstrādāta sadarbībā ar OLAF, un uzsver, cik svarīga ir efektīvāka sadarbība ar reģionālām iestādēm un kompetentām valsts tiesu iestādēm;

Pirmspievienošanās fondi

| 18. | pauž nožēlu par to, ka desmit jaunajās ES dalībvalstīs aplēstā pārkāpumu kopsumma ir palielinājusies par 8 %, savukārt divās jaunākajās dalībvalstīs — par 152 %, bet atgūto līdzekļu daudzums salīdzinājumā ar 2007. gadu samazinājies par 15,6 %; aicina jo īpaši Bulgāriju un Rumāniju palielināt administratīvo veiktspēju ES līdzekļu pārvaldīšanā, novērst esošos un iespējamos interešu konfliktus līdzekļu pārvaldībā, uzlabot publiskā iepirkuma procedūru pārraudzību un pārredzamību centrālā, reģionālā un vietējā līmenī un steidzami ieviest nepieciešamos piesardzības, korektīvos un/vai disciplināros pasākumus un informēt par tiem Komisiju; atzīst un atbalsta Bulgārijas un Rumānijas veiktos pasākumus, lai uzlabotu dalītās pārvaldības un finanšu kontroles standartus atbilstīgi Komisijas ieteikumiem; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par to, ka desmit jaunajās ES dalībvalstīs aplēstā pārkāpumu kopsumma ir palielinājusies par 8 %, savukārt divās jaunākajās dalībvalstīs — par 152 %, bet atgūto līdzekļu daudzums salīdzinājumā ar 2007. gadu samazinājies par 15,6 %; aicina jo īpaši Bulgāriju un Rumāniju palielināt administratīvo veiktspēju ES līdzekļu pārvaldīšanā, novērst esošos un iespējamos interešu konfliktus līdzekļu pārvaldībā, uzlabot publiskā iepirkuma procedūru pārraudzību un pārredzamību centrālā, reģionālā un vietējā līmenī un steidzami ieviest nepieciešamos piesardzības, korektīvos un/vai disciplināros pasākumus un informēt par tiem Komisiju; atzīst un atbalsta Bulgārijas un Rumānijas veiktos pasākumus, lai uzlabotu dalītās pārvaldības un finanšu kontroles standartus atbilstīgi Komisijas ieteikumiem;

| 19. | aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu riskus, ko rada ļoti mainīgā vide, kurā darbojas Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, un nodrošinātu efektīvu iekšējās revīzijas pasākumu daudzgadu plānošanu; turklāt aicina Komisiju steidzami saskaņā ar centralizētās pārvaldības kārtību pieņemt īpašu ex post kontroles politiku, izmantojot 2008. gadā gūto pieredzi un pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt izmaksu lietderīgumu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu riskus, ko rada ļoti mainīgā vide, kurā darbojas Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, un nodrošinātu efektīvu iekšējās revīzijas pasākumu daudzgadu plānošanu; turklāt aicina Komisiju steidzami saskaņā ar centralizētās pārvaldības kārtību pieņemt īpašu ex post kontroles politiku, izmantojot 2008. gadā gūto pieredzi un pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt izmaksu lietderīgumu;

| 20. | uzver, ka jāturpina noteikt ar pirmspievienošanās finansējumu sasniedzamie stratēģiskie uzdevumi, kas minēti Revīzijas palātas specializētajā ziņojumā par pirmspievienošanās finansējumu Turcijai, lai varētu vieglāk novērtēt īstenoto projektu saistību ar vispārējiem mērķiem; uzskata, ka par uzdevumiem un rezultātiem vajadzētu informēt pārskatāmi; |
| --- | --- |

20.

uzver, ka jāturpina noteikt ar pirmspievienošanās finansējumu sasniedzamie stratēģiskie uzdevumi, kas minēti Revīzijas palātas specializētajā ziņojumā par pirmspievienošanās finansējumu Turcijai, lai varētu vieglāk novērtēt īstenoto projektu saistību ar vispārējiem mērķiem; uzskata, ka par uzdevumiem un rezultātiem vajadzētu informēt pārskatāmi;

| 21. | uzsver, ka Komisijai jāturpina izstrādāt iniciatīvas, ar kurām uzlabo projektu koncepcijas un to īstenošanu; uzsver, ka ir jāuzlabo mehānisms ziņošanai par projektu īstenošanu un tajos ietverto pasākumu veikšanu un rezultātiem; uzskata par nepieciešamu nodrošināt, ka par projektu iznākumu (rezultātiem un ietekmi) ziņo katra projekta beigās un pienācīgos intervālos pēc tam, lai informāciju par projekta gaitu varētu izmantot, turpmāk plānojot projektus; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka Komisijai jāturpina izstrādāt iniciatīvas, ar kurām uzlabo projektu koncepcijas un to īstenošanu; uzsver, ka ir jāuzlabo mehānisms ziņošanai par projektu īstenošanu un tajos ietverto pasākumu veikšanu un rezultātiem; uzskata par nepieciešamu nodrošināt, ka par projektu iznākumu (rezultātiem un ietekmi) ziņo katra projekta beigās un pienācīgos intervālos pēc tam, lai informāciju par projekta gaitu varētu izmantot, turpmāk plānojot projektus;

Tiešie izdevumi

| 22. | norāda, ka ārējā palīdzība ir nozare, ko arvien vairāk skar pārkāpumi un krāpšana; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka ārējā palīdzība ir nozare, ko arvien vairāk skar pārkāpumi un krāpšana;

| 23. | prasa, lai Komisija pievērš uzmanību problēmai, kas saistīta ar projektu dubultu finansēšanu; |
| --- | --- |

23.

prasa, lai Komisija pievērš uzmanību problēmai, kas saistīta ar projektu dubultu finansēšanu;

| 24. | uzsver to, ka aizvadītajos piecos gados ES Apvienoto Nāciju Organizācijai maksājusi vairāk nekā EUR 1 miljardu gadā; tāpēc atgādina, ka ir nepieciešams pastiprināt OLAF starptautiskās pilnvaras un nodrošināt šo iestādi ar visiem nepieciešamajiem tiesiskajiem līdzekļiem, lai tā varētu kontrolēt šos arvien pieaugošos tiešos izdevumus; aicina Komisiju sniegt Eiropas Parlamentam aktuālāko informāciju par šo jautājumu; |
| --- | --- |

24.

uzsver to, ka aizvadītajos piecos gados ES Apvienoto Nāciju Organizācijai maksājusi vairāk nekā EUR 1 miljardu gadā; tāpēc atgādina, ka ir nepieciešams pastiprināt OLAF starptautiskās pilnvaras un nodrošināt šo iestādi ar visiem nepieciešamajiem tiesiskajiem līdzekļiem, lai tā varētu kontrolēt šos arvien pieaugošos tiešos izdevumus; aicina Komisiju sniegt Eiropas Parlamentam aktuālāko informāciju par šo jautājumu;

Integrēta iekšējās kontroles sistēma

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu (COM(2008)0866), kas veido pamatu diskusijai par šo jautājumu, un aicina Komisiju uzmanīgi sekot attīstības gaitai šajā jomā; uzskata, ka katrā jomā varētu noteikt dažādas pieļaujamo kļūdu robežvērtības, ņemot vērā to attiecīgās īpatnības un noteikumus; mudina Komisiju pienācīgi ņemt vērā to, ka nepieciešams veikt arī citus pasākumus, lai uzlabotu ES fondu pārvaldību (piemēram, padarot kontroles sistēmas efektīvākas un pielāgojot tās izdevumu kategorijām vai vienkāršojot attiecīgos tiesību aktus); |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu (COM(2008)0866), kas veido pamatu diskusijai par šo jautājumu, un aicina Komisiju uzmanīgi sekot attīstības gaitai šajā jomā; uzskata, ka katrā jomā varētu noteikt dažādas pieļaujamo kļūdu robežvērtības, ņemot vērā to attiecīgās īpatnības un noteikumus; mudina Komisiju pienācīgi ņemt vērā to, ka nepieciešams veikt arī citus pasākumus, lai uzlabotu ES fondu pārvaldību (piemēram, padarot kontroles sistēmas efektīvākas un pielāgojot tās izdevumu kategorijām vai vienkāršojot attiecīgos tiesību aktus);

| 26. | uzskata, ka ikgadējiem kopsavilkumiem, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis, jābūt stingrākam juridiskajam pamatam nekā tas, ko izmanto pašreiz (Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (Finanšu regula) 53.b panta 3. punkts); tādēļ aicina saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu šajos kopsavilkumos sniegt izsmeļošu kvalitatīvo analīzi par katras dalībvalsts veiktās revīzijas rezultātiem; turklāt uzskata, ka Komisijai ir svarīgi turpināt veicināt struktūrfondu “uzticības līgumus” ar dalībvalstīm, vienlaicīgi nodrošinot papildu garantijas saistībā ar dalībvalstu kontroles sistēmām un veidojot ciešākas saites ar neatkarīgām augstākā līmeņa revīzijas iestādēm; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ikgadējiem kopsavilkumiem, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis, jābūt stingrākam juridiskajam pamatam nekā tas, ko izmanto pašreiz (Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (Finanšu regula) 53.b panta 3. punkts); tādēļ aicina saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu šajos kopsavilkumos sniegt izsmeļošu kvalitatīvo analīzi par katras dalībvalsts veiktās revīzijas rezultātiem; turklāt uzskata, ka Komisijai ir svarīgi turpināt veicināt struktūrfondu “uzticības līgumus” ar dalībvalstīm, vienlaicīgi nodrošinot papildu garantijas saistībā ar dalībvalstu kontroles sistēmām un veidojot ciešākas saites ar neatkarīgām augstākā līmeņa revīzijas iestādēm;

Lielāka pārredzamība un cīņa pret krāpšanu, korupciju un finanšu noziegumiem

| 27. | atzīmē to, ka publiskais iepirkums ir viena no jomām, kas visvairāk pakļauta nepareizas pārvaldības, krāpšanas un korupcijas riskam, un ka šādas nelikumīgas darbības grauj tirgu, patērētājiem palielina preču un pakalpojumu cenas un maksājumus, kā arī izraisa iedzīvotāju neuzticēšanos Eiropas Savienībai; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi apsvērt pašreizējos publiskā iepirkuma noteikumus un iesniegt priekšlikumus to uzlabošanai; atzīst arī sasniegumus, kas gūti lielākas pārredzamības nodrošināšanā saistībā ar ES finanšu līdzekļu saņēmējiem, un aicina Komisiju izstrādāt sistēmu, saskaņā ar kuru tiek publiskoti minēto saņēmēju saraksti vienā tīmekļa vietnē neatkarīgi no attiecīgās pārvaldes iestādes, sniedzot precīzu, salīdzināmu informāciju par visām dalībvalstīm vismaz vienā no ES darba valodām; turklāt aicina Komisiju iejaukties, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis sniedz uzticamu, viendabīgu informāciju par ES finanšu līdzekļu saņēmējiem, kas ir jāiekļauj agrīnās brīdināšanas sistēmā un izslēgšanas gadījumu centrālajā datubāzē; |
| --- | --- |

27.

atzīmē to, ka publiskais iepirkums ir viena no jomām, kas visvairāk pakļauta nepareizas pārvaldības, krāpšanas un korupcijas riskam, un ka šādas nelikumīgas darbības grauj tirgu, patērētājiem palielina preču un pakalpojumu cenas un maksājumus, kā arī izraisa iedzīvotāju neuzticēšanos Eiropas Savienībai; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi apsvērt pašreizējos publiskā iepirkuma noteikumus un iesniegt priekšlikumus to uzlabošanai; atzīst arī sasniegumus, kas gūti lielākas pārredzamības nodrošināšanā saistībā ar ES finanšu līdzekļu saņēmējiem, un aicina Komisiju izstrādāt sistēmu, saskaņā ar kuru tiek publiskoti minēto saņēmēju saraksti vienā tīmekļa vietnē neatkarīgi no attiecīgās pārvaldes iestādes, sniedzot precīzu, salīdzināmu informāciju par visām dalībvalstīm vismaz vienā no ES darba valodām; turklāt aicina Komisiju iejaukties, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis sniedz uzticamu, viendabīgu informāciju par ES finanšu līdzekļu saņēmējiem, kas ir jāiekļauj agrīnās brīdināšanas sistēmā un izslēgšanas gadījumu centrālajā datubāzē;

| 28. | aicina Komisiju savlaicīgi uzsākt diskusijas un apspriedes ar ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību, par visiem aspektiem, kas saistīti ar Eiropas prokuratūras izveidi, lai apkarotu noziegumus, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, kā tas paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pantā, un aktīvāk īstenot visus šīs iestādes izveidei nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju savlaicīgi uzsākt diskusijas un apspriedes ar ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību, par visiem aspektiem, kas saistīti ar Eiropas prokuratūras izveidi, lai apkarotu noziegumus, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, kā tas paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pantā, un aktīvāk īstenot visus šīs iestādes izveidei nepieciešamos pasākumus;

| 29. | mudina Padomes prezidentvalsti pilnvarot Komisiju apspriest un pēc iespējas īsākā laikā noslēgt krāpšanas novēršanas nolīgumus ar Andoru, Monako un Sanmarino, kā arī vēlreiz apspriest plašāku nolīgumu ar Šveici; |
| --- | --- |

29.

mudina Padomes prezidentvalsti pilnvarot Komisiju apspriest un pēc iespējas īsākā laikā noslēgt krāpšanas novēršanas nolīgumus ar Andoru, Monako un Sanmarino, kā arī vēlreiz apspriest plašāku nolīgumu ar Šveici;

| 30. | uzsver, ka ES finanšu interešu aktīvai aizsardzībai nepieciešams pastiprināt cīņu pret finanšu un ekonomiskiem noziegumiem; aicina dalībvalstis pilnā apjomā īstenot attiecīgos Savienības instrumentus, tostarp 2000. gada Konvenciju par savstarpēju tiesisko palīdzību un tās protokolu par banku darījumiem, Pamatlēmumu par konfiskācijas rīkojumiem (2006/783/TI) (9) un Pamatlēmumu par finansiālām sankcijām (2005/214/TI) (10); |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ES finanšu interešu aktīvai aizsardzībai nepieciešams pastiprināt cīņu pret finanšu un ekonomiskiem noziegumiem; aicina dalībvalstis pilnā apjomā īstenot attiecīgos Savienības instrumentus, tostarp 2000. gada Konvenciju par savstarpēju tiesisko palīdzību un tās protokolu par banku darījumiem, Pamatlēmumu par konfiskācijas rīkojumiem (2006/783/TI) (9) un Pamatlēmumu par finansiālām sankcijām (2005/214/TI) (10);

| 31. | aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu par aizliegumu savstarpēju atzīšanu, jo īpaši attiecībā uz finanšu jomas profesijām, piemēram, neļaujot krāpšanā pieķertiem likumpārkāpējiem ieņemt uzņēmumu vadītāju amatus; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu par aizliegumu savstarpēju atzīšanu, jo īpaši attiecībā uz finanšu jomas profesijām, piemēram, neļaujot krāpšanā pieķertiem likumpārkāpējiem ieņemt uzņēmumu vadītāju amatus;

| 32. | aicina Komisiju izstrādāt ietekmes novērtējumu un sagatavot priekšlikumu par ES acquis paplašināšanu uz vienotām definīcijām par nodarījumiem finanšu un ekonomikas noziegumu jomā; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju izstrādāt ietekmes novērtējumu un sagatavot priekšlikumu par ES acquis paplašināšanu uz vienotām definīcijām par nodarījumiem finanšu un ekonomikas noziegumu jomā;

| 33. | uzskata, ka Savienības finanšu interešu aizsardzībai ir nepieciešams apturēt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālās darbības, kas notiek ar ārzonu starpniecību; aicina Komisiju apsvērt iespēju aizliegt tiem uzņēmumiem, kuri darbojas ar ārzonu starpniecību, slēgt darījumu līgumus ar Eiropas Savienībā reģistrētiem uzņēmumiem, ja ārzonas teritorija, kurā pirmie reģistrēti, vienpusēji kavē sadarbības nolīgumu noslēgšanu ar Savienību; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka Savienības finanšu interešu aizsardzībai ir nepieciešams apturēt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālās darbības, kas notiek ar ārzonu starpniecību; aicina Komisiju apsvērt iespēju aizliegt tiem uzņēmumiem, kuri darbojas ar ārzonu starpniecību, slēgt darījumu līgumus ar Eiropas Savienībā reģistrētiem uzņēmumiem, ja ārzonas teritorija, kurā pirmie reģistrēti, vienpusēji kavē sadarbības nolīgumu noslēgšanu ar Savienību;

| 34. | atzīmē, ka atbilstoši Eirobarometra 2009. gada datiem 78 % Savienības iedzīvotāju piekrīt viedoklim, ka korupcija ir nopietna problēma viņu valstī; aicina Komisiju un dalībvalstis apņemties nodrošināt nepieciešamos resursus, lai nepieļautu, ka ES finanšu līdzekļu izmantošanu apdraud korupcija, aktīvāk konfiscēt noziedzīgi iegūtus līdzekļus, kas saistīti ar krāpšanu, nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un citiem ar to saistītiem noziegumiem, kā arī piemērot skaidrus un pārredzamus noteikumus attiecībā uz politiski ietekmējamām personām saskaņā ar Trešo direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (Direktīva 2005/60/EK) (11); aicina Komisiju pēc iespējas drīz izstrādāt rādītājus, ar kuriem kvantitatīvi novērtēt centienus korupcijas apkarošanā, pievēršot īpašu uzmanību publiskā iepirkuma jomai atbilstīgi Stokholmas programmas noteikumiem; prasa veicināt līdzekļu atgūšanas biroju plašāku sadarbību, lai uzlabotu līdzekļu konfiskāciju; aicina Komisiju nekavējoties veikt pasākumus, ar kuriem sekmētu labu pārvaldību nodokļu lietās saskaņā ar Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūciju (12) par šo jautājumu un jo īpaši attiecībā uz nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka atbilstoši Eirobarometra 2009. gada datiem 78 % Savienības iedzīvotāju piekrīt viedoklim, ka korupcija ir nopietna problēma viņu valstī; aicina Komisiju un dalībvalstis apņemties nodrošināt nepieciešamos resursus, lai nepieļautu, ka ES finanšu līdzekļu izmantošanu apdraud korupcija, aktīvāk konfiscēt noziedzīgi iegūtus līdzekļus, kas saistīti ar krāpšanu, nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un citiem ar to saistītiem noziegumiem, kā arī piemērot skaidrus un pārredzamus noteikumus attiecībā uz politiski ietekmējamām personām saskaņā ar Trešo direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (Direktīva 2005/60/EK) (11); aicina Komisiju pēc iespējas drīz izstrādāt rādītājus, ar kuriem kvantitatīvi novērtēt centienus korupcijas apkarošanā, pievēršot īpašu uzmanību publiskā iepirkuma jomai atbilstīgi Stokholmas programmas noteikumiem; prasa veicināt līdzekļu atgūšanas biroju plašāku sadarbību, lai uzlabotu līdzekļu konfiskāciju; aicina Komisiju nekavējoties veikt pasākumus, ar kuriem sekmētu labu pārvaldību nodokļu lietās saskaņā ar Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūciju (12) par šo jautājumu un jo īpaši attiecībā uz nodokļu oāzēm;

OLAF darbs

| 35. | augstu vērtē un atbalsta OLAF darbu un norāda uz nepieciešamību tā pienākumu veikšanā nodrošināt pilnīgu darbības neatkarību, un uzskata, ka birojam ir izšķiroši svarīga loma Eiropas Savienības un tātad arī tās iedzīvotāju finanšu interešu aizsardzībā, kā arī ļoti svarīga nozīme Eiropas iestāžu reputācijas uzturēšanā; tāpēc uzskata, ka vajadzētu izstrādāt cilvēkresursu stratēģiju, kurā būtu noteikta pašreizējā augstā darbinieku kvalitātes līmeņa uzturēšana; |
| --- | --- |

35.

augstu vērtē un atbalsta OLAF darbu un norāda uz nepieciešamību tā pienākumu veikšanā nodrošināt pilnīgu darbības neatkarību, un uzskata, ka birojam ir izšķiroši svarīga loma Eiropas Savienības un tātad arī tās iedzīvotāju finanšu interešu aizsardzībā, kā arī ļoti svarīga nozīme Eiropas iestāžu reputācijas uzturēšanā; tāpēc uzskata, ka vajadzētu izstrādāt cilvēkresursu stratēģiju, kurā būtu noteikta pašreizējā augstā darbinieku kvalitātes līmeņa uzturēšana;

| 36. | uzskata, ka OLAF, sākot izmeklēšanu, vairāk jāizmanto Komisijas iekšējās revīzijas dienestu darbs, nevis jāpaļaujas galvenokārt uz amatpersonu vai dalībvalstu iesniegto informāciju; uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir uzraudzīt, vai un kā Komisijas iekšējās revīzijas dienesti ievēro OLAF rekomendācijas; tādēļ aicina OLAF turpmākajos gada ziņojumos nodrošināt atbilstošus statistikas datus; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka OLAF, sākot izmeklēšanu, vairāk jāizmanto Komisijas iekšējās revīzijas dienestu darbs, nevis jāpaļaujas galvenokārt uz amatpersonu vai dalībvalstu iesniegto informāciju; uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir uzraudzīt, vai un kā Komisijas iekšējās revīzijas dienesti ievēro OLAF rekomendācijas; tādēļ aicina OLAF turpmākajos gada ziņojumos nodrošināt atbilstošus statistikas datus;

| 37. | uzskata, ka OLAF darbu var padarīt vēl efektīvāku, nodrošinot rūpīgu un sīku izmeklēšanas plānošanu, šajā nolūkā pieņemot ad hoc procedūras regulu un to nosakot par saistošu rokasgrāmatu, ar kuru sekmē SMART uzdevumu un RACER rādītāju izmantošanu izmeklēšanā, uzlabo sadarbību un datu apmaiņu starp OLAF un valstu tiesu iestādēm no izmeklēšanas procesa paša sākuma, kā arī steidzami piemēro gan OLAF“pamatuzdevumu” politiku, gan pēcpārbaudes OLAF veikto izmeklēšanu sākotnējos posmos, un atbilstoši tai paredzot, ka mazāk nozīmīgu krāpšanu izmeklētu citas iestādes, turpretī OLAF varētu turpināt izmeklēt daudzkārtējus neliela apjoma krāpšanas gadījumus, kuros saistībā ar pārkāpumiem strukturālu problēmu dēļ tiek zaudētas lielas summas; tāpēc aicina OLAF nākamajā ziņojumā uzsvērt šajā sakarībā paveikto un norādīt, cik lielā mērā minētais ņemts vērā OLAF darbības rokasgrāmatā, kuru paredzēts drīzumā publicēt; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka OLAF darbu var padarīt vēl efektīvāku, nodrošinot rūpīgu un sīku izmeklēšanas plānošanu, šajā nolūkā pieņemot ad hoc procedūras regulu un to nosakot par saistošu rokasgrāmatu, ar kuru sekmē SMART uzdevumu un RACER rādītāju izmantošanu izmeklēšanā, uzlabo sadarbību un datu apmaiņu starp OLAF un valstu tiesu iestādēm no izmeklēšanas procesa paša sākuma, kā arī steidzami piemēro gan OLAF“pamatuzdevumu” politiku, gan pēcpārbaudes OLAF veikto izmeklēšanu sākotnējos posmos, un atbilstoši tai paredzot, ka mazāk nozīmīgu krāpšanu izmeklētu citas iestādes, turpretī OLAF varētu turpināt izmeklēt daudzkārtējus neliela apjoma krāpšanas gadījumus, kuros saistībā ar pārkāpumiem strukturālu problēmu dēļ tiek zaudētas lielas summas; tāpēc aicina OLAF nākamajā ziņojumā uzsvērt šajā sakarībā paveikto un norādīt, cik lielā mērā minētais ņemts vērā OLAF darbības rokasgrāmatā, kuru paredzēts drīzumā publicēt;

| 38. | aicina Komisiju aktīvi iesaistīt OLAF sarunās par visiem sadarbības nolīgumiem, kuru tēma ir krāpšanas apkarošana un informācijas apmaiņa par nodokļu jautājumiem; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju aktīvi iesaistīt OLAF sarunās par visiem sadarbības nolīgumiem, kuru tēma ir krāpšanas apkarošana un informācijas apmaiņa par nodokļu jautājumiem;

OLAF attiecības ar Eiropolu un Eurojust

| 39. | atzinīgi vērtē praktiskas vienošanās, kas panāktas starp OLAF un Eurojust, lai ciešāk koordinētu cīņu pret finanšu krāpšanu un sadarbotos šajā jomā; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē praktiskas vienošanās, kas panāktas starp OLAF un Eurojust, lai ciešāk koordinētu cīņu pret finanšu krāpšanu un sadarbotos šajā jomā;

| 40. | atzinīgi vērtē OLAF un Eurojust sadarbību; atzīmē, ka, Eiropola analītiskos resursus papildinot ar OLAF darbības pieredzi, dalībvalstīm var nodrošināt lietderīgus pakalpojumus un var izvairīties no dublēšanās; aicina OLAF nākamajā gada ziņojumā aprakstīt, kādu ietekmi ir izraisījusi Eiropola statusa maiņa 2010. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē OLAF un Eurojust sadarbību; atzīmē, ka, Eiropola analītiskos resursus papildinot ar OLAF darbības pieredzi, dalībvalstīm var nodrošināt lietderīgus pakalpojumus un var izvairīties no dublēšanās; aicina OLAF nākamajā gada ziņojumā aprakstīt, kādu ietekmi ir izraisījusi Eiropola statusa maiņa 2010. gada 1. janvārī;

OLAF sadarbība ar dalībvalstīm

| 41. | pauž nožēlu par nepilnībām, kas norādītas 2008. gada ziņojuma I pielikumā (EK līguma 280. panta īstenošana dalībvalstīs 2008. gadā — (SEC(2009)1002) par to, kādā veidā dalībvalstis atbild uz Komisijas aptauju, un par tās uzdotajiem jautājumiem, uz kuriem nevar konkrēti atbildēt vai dalībvalstis var viegli izvairīties atbildēt; tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespēju sadarbībā ar dalībvalstīm aptaujā izdarīt izmaiņas, lai to padarītu efektīvu un iedarbīgu; |
| --- | --- |

41.

pauž nožēlu par nepilnībām, kas norādītas 2008. gada ziņojuma I pielikumā (EK līguma 280. panta īstenošana dalībvalstīs 2008. gadā — (SEC(2009)1002) par to, kādā veidā dalībvalstis atbild uz Komisijas aptauju, un par tās uzdotajiem jautājumiem, uz kuriem nevar konkrēti atbildēt vai dalībvalstis var viegli izvairīties atbildēt; tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespēju sadarbībā ar dalībvalstīm aptaujā izdarīt izmaiņas, lai to padarītu efektīvu un iedarbīgu;

| 42. | aicina OLAF turpmākajā ziņojumā sniegt detalizētu to stratēģiju un pasākumu analīzi, kurus veic katra dalībvalsts krāpšanas apkarošanā, pārkāpumu, tostarp korupcijas izraisītu pārkāpumu, novēršanā un to konstatācijā ES līdzekļu maksājumu jomā; uzskata, ka īpašu uzmanību vajadzētu pievērst lauksaimniecības un struktūrfondu līdzekļu izmantošanai; uzskata, ka šādā ziņojumā, sniedzot pilnīgu informāciju par 27 valstīm, vajadzētu analizēt arī valstu tiesu un izmeklēšanas iestāžu pieeju un veikto pārbaužu kvalitāti un daudzumu, kā arī statistiku par tiem gadījumiem, kad valstu iestādes nav veikušas OLAF ziņojumu prasību izpildi, un šādu gadījumu iemeslus; turklāt uzskata, ka ziņojumam vajadzētu kļūt par zināšanu bāzi gan OLAF stratēģijas un prioritāšu labākai noteikšanai, kuras izmantojamas īpašos izmeklēšanas procesos, uzsākot pielāgotas iniciatīvas, un sadarbības uzlabošanai ar dalībvalstīm, gan OLAF un vietējo uzraudzības iestāžu darbības efektivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

42.

aicina OLAF turpmākajā ziņojumā sniegt detalizētu to stratēģiju un pasākumu analīzi, kurus veic katra dalībvalsts krāpšanas apkarošanā, pārkāpumu, tostarp korupcijas izraisītu pārkāpumu, novēršanā un to konstatācijā ES līdzekļu maksājumu jomā; uzskata, ka īpašu uzmanību vajadzētu pievērst lauksaimniecības un struktūrfondu līdzekļu izmantošanai; uzskata, ka šādā ziņojumā, sniedzot pilnīgu informāciju par 27 valstīm, vajadzētu analizēt arī valstu tiesu un izmeklēšanas iestāžu pieeju un veikto pārbaužu kvalitāti un daudzumu, kā arī statistiku par tiem gadījumiem, kad valstu iestādes nav veikušas OLAF ziņojumu prasību izpildi, un šādu gadījumu iemeslus; turklāt uzskata, ka ziņojumam vajadzētu kļūt par zināšanu bāzi gan OLAF stratēģijas un prioritāšu labākai noteikšanai, kuras izmantojamas īpašos izmeklēšanas procesos, uzsākot pielāgotas iniciatīvas, un sadarbības uzlabošanai ar dalībvalstīm, gan OLAF un vietējo uzraudzības iestāžu darbības efektivitātes uzlabošanai;

| 43. | uzsver to, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem ir noteikta prasība dalībvalstīm ziņot par visiem pārkāpumiem ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kurā šis pārkāpums kļuvis par pirmā administratīvā vai tiesas konstatējuma subjektu un/vai kurā kļuvusi zināma jauna informācija par iepriekš paziņoto pārkāpumu; tāpēc aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, tostarp vienkāršojot valstu administratīvās procedūras, lai samazinātu laikposmu starp pārkāpuma konstatācijas brīdi un brīdi, kad par to tiek ziņots; |
| --- | --- |

43.

uzsver to, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem ir noteikta prasība dalībvalstīm ziņot par visiem pārkāpumiem ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kurā šis pārkāpums kļuvis par pirmā administratīvā vai tiesas konstatējuma subjektu un/vai kurā kļuvusi zināma jauna informācija par iepriekš paziņoto pārkāpumu; tāpēc aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, tostarp vienkāršojot valstu administratīvās procedūras, lai samazinātu laikposmu starp pārkāpuma konstatācijas brīdi un brīdi, kad par to tiek ziņots;

| 44. | aicina Komisiju atsākt procedūru, lai pieņemtu Direktīvu par Kopienas finanšu interešu krimināltiesisku aizsardzību (2001/0115(COD), kuru Padome bloķē kopš 2002. gada, kā arī Regulu par savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai (2004/0172(COD), kuru Padome bloķē kopš 2005. gada; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju atsākt procedūru, lai pieņemtu Direktīvu par Kopienas finanšu interešu krimināltiesisku aizsardzību (2001/0115(COD), kuru Padome bloķē kopš 2002. gada, kā arī Regulu par savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai (2004/0172(COD), kuru Padome bloķē kopš 2005. gada;

*

* *

| 45. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Kopienu Tiesai, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF Uzraudzības komitejai un OLAF. |
| --- | --- |

45.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Kopienu Tiesai, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF Uzraudzības komitejai un OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2008/EN.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2008-2009/Activity-report_en.pdf.

(3)  OV C 295, 18.11.2008., 1. lpp.

(4)  OV C 269, 10.11.2009., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0090.

(6)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

(7)  OV L 355, 15.12.2006., 56. lpp.

(8)  Komisijas 2006. gada 7. decembra Regula (EK) Nr. 1975/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 368, 23.12.2006., 74. lpp.).

(9)  OV L 328, 24.11.2006., 59. lpp.

(10)  OV L 76, 22.3.2005., 16. lpp.

(11)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0020.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/135

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsEiropas Investīciju banka (EIB) — 2008. gada pārskats

P7_TA(2010)0156

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2008. gada pārskatu (2009/2166 (INI))

2011/C 81 E/23

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2008. gada pārskatu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 15., 126., 175, 208., 209., 271., 308. un 309. pantu, kā arī 5. protokolu par Eiropas Investīciju bankas Statūtiem,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu par Revīzijas palātas funkcijām,

ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par 7., 8. un 9. Eiropas Attīstības fonda 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (1),

ņemot vērā pēc Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūcijas notikušo vēstuļu apmaiņu starp Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju H. G. Pöttering un P. Maystadt,

ņemot vērā 2009. gada 25. marta rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas 2007. gada pārskatiem (2),

ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas 2006. gada pārskatu (3),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/1016/EK, ar ko Eiropas Investīciju bankai paredz Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, ko var radīt ārpus Kopienas īstenotiem projektiem piešķirti aizdevumi un aizdevumu garantijas (4),

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada 6. novembra spriedumu par Lēmuma 2006/1016/EK juridisko pamatu (5),

ņemot vērā 2006. gada 28. martā pieņemto EIB informācijas publiskošanas politiku (6),

ņemot vērā EIB korporatīvās darbības plānu 2009.–2011. gadam, ko Direktoru padome apstiprināja 2008. gada 16. decembrī,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2003. gada 10. jūlija spriedumu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pilnvarām veikt izmeklēšanu EIB (7),

ņemot vērā 2007. gada jūlijā atjaunoto Revīzijas palātas, EIB un Komisijas trīspusējo nolīgumu par Revīzijas palātas veikto revīziju kārtību, kas paredzēta EK līguma 248. panta 3. punktā (8),

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas 2008. gada 27. maijā parakstīto saprašanās memorandu nolūkā veicināt Eiropas Savienības ārējo aizdevumu politikas koordinēšanu,

ņemot vērā Eiropas ombuda un Eiropas Investīciju bankas 2008. gada 9. jūlijā parakstīto saprašanās memorandu attiecībā uz informāciju par bankas politiku, standartiem un procedūrām, kā arī sūdzību izskatīšanu, tai skaitā Eiropas Savienības nepilsoņu un nerezidentu sūdzību izskatīšanu,

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas pārskatīto politiku attiecībā uz ārzonu finanšu centriem,

ņemot vērā EIB Sūdzību biroja 2008. gada darbības pārskatu,

ņemot vērā EIB iepriekšējo ziņojumu Parlamentam par tā ieteikumu īstenošanu,

ņemot vērā Valdei paredzēto EIB Revīzijas komitejas 2008. gada pārskatu,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. oktobra paziņojumu “No finanšu krīzes līdz augšupejai: Eiropas rīcības programma” (COM(2008)0706),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” (COM(2008)0800),

ņemot vērā 2010. gada 10. marta rezolūciju par ES stratēģiju 2020. gadam (9),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 2. punktu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0062/2010),

| A. | tā kā EIB izveidota ar Romas līgumu un tās galvenais mērķis ir palīdzēt attīstīt kopējo tirgu un mazināt dažādu reģionu attīstības nevienmērību, izmantojot kapitāla tirgus un EIB rīcībā esošos līdzekļus; |
| --- | --- |

A.

tā kā EIB izveidota ar Romas līgumu un tās galvenais mērķis ir palīdzēt attīstīt kopējo tirgu un mazināt dažādu reģionu attīstības nevienmērību, izmantojot kapitāla tirgus un EIB rīcībā esošos līdzekļus;

| B. | tā kā Eiropas Savienības teritorijā EIB galvenokārt finansē darbības, kas saistītas ar sešām politikas prioritātēm, proti, nodrošināt ekonomikas un sociālo kohēziju, gatavoties uz zināšanām balstītai ekonomikai, attīstīt Eiropas transporta un piekļuves komunikāciju tīklus, atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), aizsargāt un uzlabot vidi, kā arī nodrošināt ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un drošu energoapgādi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības teritorijā EIB galvenokārt finansē darbības, kas saistītas ar sešām politikas prioritātēm, proti, nodrošināt ekonomikas un sociālo kohēziju, gatavoties uz zināšanām balstītai ekonomikai, attīstīt Eiropas transporta un piekļuves komunikāciju tīklus, atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), aizsargāt un uzlabot vidi, kā arī nodrošināt ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un drošu energoapgādi;

| C. | tā kā EIB darījumi ārpus Eiropas Savienības pamatā tiek veikti, lai atbalstītu Eiropas Savienības ārējās darbības politikas jomas; |
| --- | --- |

C.

tā kā EIB darījumi ārpus Eiropas Savienības pamatā tiek veikti, lai atbalstītu Eiropas Savienības ārējās darbības politikas jomas;

| D. | tā kā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju EIB ir nolēmusi palielināt parakstīto kapitālu par EUR 67 miljardiem (no EUR 165 miljardiem līdz EUR 232 miljardiem, no kuriem EUR 8,2 miljardus ir samaksājušas dalībvalstis); |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju EIB ir nolēmusi palielināt parakstīto kapitālu par EUR 67 miljardiem (no EUR 165 miljardiem līdz EUR 232 miljardiem, no kuriem EUR 8,2 miljardus ir samaksājušas dalībvalstis);

| E. | tā kā saskaņā ar Statūtiem EIB pēc Lisabonas Līguma ratifikācijas ir pilnvarota izsniegt aizdevumus un garantijas līdz pat 250 % apmērā ne tikai no tās parakstītā kapitāla, bet arī no tās rezervēm, vispārējiem uzkrājumiem un peļņas un zaudējumu pārskata saldo; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Statūtiem EIB pēc Lisabonas Līguma ratifikācijas ir pilnvarota izsniegt aizdevumus un garantijas līdz pat 250 % apmērā ne tikai no tās parakstītā kapitāla, bet arī no tās rezervēm, vispārējiem uzkrājumiem un peļņas un zaudējumu pārskata saldo;

| F. | tā kā ekonomikas un finanšu krīzes izraisītā kredītresursu trūkuma dēļ ir palielinājušās vajadzības pēc finansējuma; |
| --- | --- |

F.

tā kā ekonomikas un finanšu krīzes izraisītā kredītresursu trūkuma dēļ ir palielinājušās vajadzības pēc finansējuma;

| G. | tā kā EIB galveno uzmanību pievērš MVU, noturīgai, konkurētspējīgai un drošai energoapgādei, klimata pārmaiņu seku mazināšanai, kā arī ieguldījumiem ES konverģences reģionos, kuri īpaši cietuši nesenās ekonomikas lejupslīdes rezultātā; |
| --- | --- |

G.

tā kā EIB galveno uzmanību pievērš MVU, noturīgai, konkurētspējīgai un drošai energoapgādei, klimata pārmaiņu seku mazināšanai, kā arī ieguldījumiem ES konverģences reģionos, kuri īpaši cietuši nesenās ekonomikas lejupslīdes rezultātā;

| H. | tā kā ES stratēģijā 2020. gadam izvirzītie mērķi nav sasniedzami bez attiecīga finansējuma un Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par ES stratēģiju 2020. gadam 35. pantā pauž uzskatu, ka “nepieciešama lielāka Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas loma, atbalstot ieguldījumus infrastruktūrā, videi saudzīgās tehnoloģijās, jauninājumos un MVU”; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES stratēģijā 2020. gadam izvirzītie mērķi nav sasniedzami bez attiecīga finansējuma un Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par ES stratēģiju 2020. gadam 35. pantā pauž uzskatu, ka “nepieciešama lielāka Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas loma, atbalstot ieguldījumus infrastruktūrā, videi saudzīgās tehnoloģijās, jauninājumos un MVU”;

| I. | tā kā 2008. gadā EIB aizdevumu apjoms krietni palielinājās (parakstīto aizdevuma līgumu summa sasniedza EUR 57,6 miljardus, bet izmaksātā summa bija EUR 48,6 miljardi, par 10 miljardiem vairāk nekā paredzēts); |
| --- | --- |

I.

tā kā 2008. gadā EIB aizdevumu apjoms krietni palielinājās (parakstīto aizdevuma līgumu summa sasniedza EUR 57,6 miljardus, bet izmaksātā summa bija EUR 48,6 miljardi, par 10 miljardiem vairāk nekā paredzēts);

| J. | tā kā salīdzinājumā ar 2007. gadu parakstīto projektu vērtība palielinājusies par 20,5 %, savukārt salīdzinājumā ar 2006. gadu — par 25,9 %; projektos ES dalībvalstīs 2008. gadā tika īstenoti 89,34 % no EIB darījumiem, un tas ir 2,7 procentpunktu pieaugums salīdzinājumā ar 2007. gadu un 2,25 procentpunktu pieaugums salīdzinājumā ar 2006. gadu; |
| --- | --- |

J.

tā kā salīdzinājumā ar 2007. gadu parakstīto projektu vērtība palielinājusies par 20,5 %, savukārt salīdzinājumā ar 2006. gadu — par 25,9 %; projektos ES dalībvalstīs 2008. gadā tika īstenoti 89,34 % no EIB darījumiem, un tas ir 2,7 procentpunktu pieaugums salīdzinājumā ar 2007. gadu un 2,25 procentpunktu pieaugums salīdzinājumā ar 2006. gadu;

| K. | tā kā salīdzinājumā ar 2007. gadu 2008. gadā par Centrāleiropā un Austrumeiropā īstenotiem projektiem parakstīto līgumu vērtība palielinājās par 17 % līdz pat EUR 6 905 miljoniem, kas ir gandrīz divkārša to vērtība 2004. gadā; |
| --- | --- |

K.

tā kā salīdzinājumā ar 2007. gadu 2008. gadā par Centrāleiropā un Austrumeiropā īstenotiem projektiem parakstīto līgumu vērtība palielinājās par 17 % līdz pat EUR 6 905 miljoniem, kas ir gandrīz divkārša to vērtība 2004. gadā;

| L. | tā kā EIB aizdevējdarbība 2008. gadā pa ģeogrāfiskajiem reģioniem ārpus ES bija šāda: Āzijā un Latīņamerikā — EUR 469 miljoni, Austrumeiropā, Dienvidkaukāzā un Krievijā — EUR 170 miljoni, Vidusjūras reģiona valstīs — EUR 1 290 miljoni, pirmspievienošanās valstīs — EUR 3 453 miljoni, ĀKK valstīs — EUR 561 miljons un Dienvidāfrikā — EUR 203 miljoni, |
| --- | --- |

L.

tā kā EIB aizdevējdarbība 2008. gadā pa ģeogrāfiskajiem reģioniem ārpus ES bija šāda: Āzijā un Latīņamerikā — EUR 469 miljoni, Austrumeiropā, Dienvidkaukāzā un Krievijā — EUR 170 miljoni, Vidusjūras reģiona valstīs — EUR 1 290 miljoni, pirmspievienošanās valstīs — EUR 3 453 miljoni, ĀKK valstīs — EUR 561 miljons un Dienvidāfrikā — EUR 203 miljoni,

Piezīmes par EIB 2008. gada pārskatu

| 1. | atzinīgi vērtē EIB 2008. gada pārskatu un mudina banku turpināt darbību Eiropas tautsaimniecības attīstībai, nodrošinot izaugsmi, radot darba vietas, kā arī veicinot reģionālo un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē EIB 2008. gada pārskatu un mudina banku turpināt darbību Eiropas tautsaimniecības attīstībai, nodrošinot izaugsmi, radot darba vietas, kā arī veicinot reģionālo un sociālo kohēziju;

| 2. | ar gandarījumu ņem vērā, ka EIB ir ātri reaģējusi uz globālo ekonomikas krīzi, pašfinansējot sava kapitāla pieaugumu un tādējādi palielinot sniegto aizdevumu apjomu, lai atbalstītu Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu; aicina banku turpināt finanšu krīzes pārvarēšanas programmas, jo īpaši dalībvalstīs, kuras krīze skārusi smagi, un turpināt palielināt aizdevumu izsniegšanu šajās valstīs; sagaida, ka EIB finansējums, kas 2009. gadā sasniedza EUR 75 000 miljonus, piesaistīs ieguldījumus reālajā ekonomikā kopsummā par aptuveni EUR 225 000 miljoniem; |
| --- | --- |

2.

ar gandarījumu ņem vērā, ka EIB ir ātri reaģējusi uz globālo ekonomikas krīzi, pašfinansējot sava kapitāla pieaugumu un tādējādi palielinot sniegto aizdevumu apjomu, lai atbalstītu Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu; aicina banku turpināt finanšu krīzes pārvarēšanas programmas, jo īpaši dalībvalstīs, kuras krīze skārusi smagi, un turpināt palielināt aizdevumu izsniegšanu šajās valstīs; sagaida, ka EIB finansējums, kas 2009. gadā sasniedza EUR 75 000 miljonus, piesaistīs ieguldījumus reālajā ekonomikā kopsummā par aptuveni EUR 225 000 miljoniem;

| 3. | norāda, ka 2008. gadā MVU finanšu starpniekiem piešķirtu jaunu kredītlīniju apjoms palielinājās par 42,4 % līdz EUR 8,1 miljardam, no kuriem pēdējā ceturksnī tika realizēti EUR 4,7 miljardi; 2008.–2011. gadam “Aizdevumiem MVU” Eiropā ir paredzēti EUR 30 miljardi. |
| --- | --- |

3.

norāda, ka 2008. gadā MVU finanšu starpniekiem piešķirtu jaunu kredītlīniju apjoms palielinājās par 42,4 % līdz EUR 8,1 miljardam, no kuriem pēdējā ceturksnī tika realizēti EUR 4,7 miljardi; 2008.–2011. gadam “Aizdevumiem MVU” Eiropā ir paredzēti EUR 30 miljardi.

Lisabonas līguma ietekme

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas komiteja ir nostiprināta, tās biedru skaitu palielinot no trim līdz sešiem un piešķirot tai pilnvaras pārbaudīt bankas darbības atbilstību labai praksei, kā arī veikt kontu revīziju; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai Revīzijas komitejas locekļiem būtu laba pieredze banku uzraudzībā; tomēr uzsver, ka papildus Revīzijas komitejas nostiprināšanai jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka EIB drīz tiek piemērota pienācīga bankas uzraudzība; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas komiteja ir nostiprināta, tās biedru skaitu palielinot no trim līdz sešiem un piešķirot tai pilnvaras pārbaudīt bankas darbības atbilstību labai praksei, kā arī veikt kontu revīziju; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai Revīzijas komitejas locekļiem būtu laba pieredze banku uzraudzībā; tomēr uzsver, ka papildus Revīzijas komitejas nostiprināšanai jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka EIB drīz tiek piemērota pienācīga bankas uzraudzība;

| 5. | aicina EIB un dalībvalstis apsvērt iespēju, ka papildus dalībvalstīm par bankas akcionāru varētu kļūt Eiropas Savienība (būdama juridiska persona saskaņā ar Lisabonas līgumu), kas savukārt stiprinātu EIB un Komisijas sadarbību; |
| --- | --- |

5.

aicina EIB un dalībvalstis apsvērt iespēju, ka papildus dalībvalstīm par bankas akcionāru varētu kļūt Eiropas Savienība (būdama juridiska persona saskaņā ar Lisabonas līgumu), kas savukārt stiprinātu EIB un Komisijas sadarbību;

Banku uzraudzība

| 6. | norāda, ka 2009. gada jūlijā EIB kļuva par dalībnieci Eirosistēmas monetārās politikas operācijās, kuras tiek veiktas ar Eiropas Centrālo banku (ECB), un ka šis statuss bankai rada saistības caur “Banque Centrale du Luxembourg” (BCL) sniegt ziņojumus ECB (jo īpaši par EIB likviditātes risku pārvaldības sistēmu); |
| --- | --- |

6.

norāda, ka 2009. gada jūlijā EIB kļuva par dalībnieci Eirosistēmas monetārās politikas operācijās, kuras tiek veiktas ar Eiropas Centrālo banku (ECB), un ka šis statuss bankai rada saistības caur “Banque Centrale du Luxembourg” (BCL) sniegt ziņojumus ECB (jo īpaši par EIB likviditātes risku pārvaldības sistēmu);

| 7. | tomēr pauž pārliecību, ka Eiropai vajadzīga vispusīga konsultatīvās uzraudzības sistēma, kurā būtu paredzēts uz EIB attiecināt tādus pašus vispusīgus noteikumus kā uz kredītiestādēm, kā arī īstenot reālu vispusīgu kvalitātes kontroli pār EIB finanšu situāciju, nodrošinot, ka tiek precīzi mērīti tās rādītāji un ievērots profesijas rīcības kodekss; |
| --- | --- |

7.

tomēr pauž pārliecību, ka Eiropai vajadzīga vispusīga konsultatīvās uzraudzības sistēma, kurā būtu paredzēts uz EIB attiecināt tādus pašus vispusīgus noteikumus kā uz kredītiestādēm, kā arī īstenot reālu vispusīgu kvalitātes kontroli pār EIB finanšu situāciju, nodrošinot, ka tiek precīzi mērīti tās rādītāji un ievērots profesijas rīcības kodekss;

| 8. | tādēļ atbalsta ierosinājumu, ka Eiropas Finanšu uzraudzības iestādes sistēmā Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju (CEBS) vajadzētu pārveidot par Eiropas Banku iestādi (EBA) ar augstāku kompetenci, un iesaka EBA kompetenci attiecināt uz visām finanšu institūcijām un grupām, kas darbojas vairāk nekā vienā ES dalībvalstī, tostarp arī uz EIB, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai šī jaunā finanšu uzraudzības sistēma varētu sākt darbu iespējami ātri; |
| --- | --- |

8.

tādēļ atbalsta ierosinājumu, ka Eiropas Finanšu uzraudzības iestādes sistēmā Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju (CEBS) vajadzētu pārveidot par Eiropas Banku iestādi (EBA) ar augstāku kompetenci, un iesaka EBA kompetenci attiecināt uz visām finanšu institūcijām un grupām, kas darbojas vairāk nekā vienā ES dalībvalstī, tostarp arī uz EIB, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai šī jaunā finanšu uzraudzības sistēma varētu sākt darbu iespējami ātri;

Budžeta kontrole un pārvaldība

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka, neraugoties uz svārstībām un nenoteiktību tirgū, bankai izdevies saglabāt augsti kvalitatīvu kredītspēju; atzinīgi vērtē arī to, ka tā ir paaugstinājusi finansējuma apjomu no EUR 55 līdz 60 miljardiem, kā arī varējusi izsniegt finansējumu EUR 59,5 miljardu apjomā, kas salīdzinājumā ar 2007. gadu (EUR 54,7 miljardi) ir būtisks pieaugums (8,8 %); |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka, neraugoties uz svārstībām un nenoteiktību tirgū, bankai izdevies saglabāt augsti kvalitatīvu kredītspēju; atzinīgi vērtē arī to, ka tā ir paaugstinājusi finansējuma apjomu no EUR 55 līdz 60 miljardiem, kā arī varējusi izsniegt finansējumu EUR 59,5 miljardu apjomā, kas salīdzinājumā ar 2007. gadu (EUR 54,7 miljardi) ir būtisks pieaugums (8,8 %);

| 10. | aicina EIB visnotaļ censties nosargāt kredītvērtējumu AAA, no kā izšķirīgi atkarīgs, vai tās aizdevumiem būs garantēti labākie nosacījumi; |
| --- | --- |

10.

aicina EIB visnotaļ censties nosargāt kredītvērtējumu AAA, no kā izšķirīgi atkarīgs, vai tās aizdevumiem būs garantēti labākie nosacījumi;

Ārējā aizdevuma pilnvaras un ieguldījumu mehānisms

| 11. | gaida, ka tiks iesniegts EIB ārējā finansējuma termiņa vidusposma pārskats (līdz 2010. gada 30. aprīlim) un Komisijas priekšlikums jaunam lēmumam, ar kuru aizstās Lēmumu Nr. 633/2009/EK; uzskata, ka gan termiņa vidusposma pārskatā, gan Komisijas jaunajā priekšlikumā būtu jāņem vērā ne tikai M. Camdessus vadītās koordinācijas komitejas ieteikumi, bet arī Parlamenta agrākie ieteikumi; jo īpaši prasa EIB ārējās pilnvaras padarīt konsekventākas gan attiecībā uz to, lai visā jauno pilnvaru darbības laikā pietiktu līdzekļu, gan arī attiecībā uz līdzekļu sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem reģioniem; |
| --- | --- |

11.

gaida, ka tiks iesniegts EIB ārējā finansējuma termiņa vidusposma pārskats (līdz 2010. gada 30. aprīlim) un Komisijas priekšlikums jaunam lēmumam, ar kuru aizstās Lēmumu Nr. 633/2009/EK; uzskata, ka gan termiņa vidusposma pārskatā, gan Komisijas jaunajā priekšlikumā būtu jāņem vērā ne tikai M. Camdessus vadītās koordinācijas komitejas ieteikumi, bet arī Parlamenta agrākie ieteikumi; jo īpaši prasa EIB ārējās pilnvaras padarīt konsekventākas gan attiecībā uz to, lai visā jauno pilnvaru darbības laikā pietiktu līdzekļu, gan arī attiecībā uz līdzekļu sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem reģioniem;

| 12. | uzsver, ka EIB ārējai darbībai vajadzētu būt saskaņotai ar ES politiskajiem mērķiem, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību; uzskata, ka EIB, kuras darbības pamatā ir ES politika, aizdevumi dažādos ES kaimiņvalstu reģionos ir jāpiešķir samērīgi; uzskata — attiecībā uz reģioniem, kuros EIB darbība var pārklāties ar citu reģionālu vai starptautisku no publiskajiem līdzekļiem finansētu finanšu iestāžu darbību, varētu būt nepieciešama skaidra darbu sadale; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Rietumbalkānu investīciju sistēmu; tomēr atkārtoti norāda, ka Komisijas, EIB un ERAB pašreizējais sadarbības nolīgums attiecībā uz finansēšanas darījumiem ES austrumu kaimiņvalstīs, Krievijā un Vidusāzijā ir jāpārskata; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka uzraudzības komiteja (“viedie ļaudis”) piekrīt Eiropas Parlamenta 2009. gada martā pieņemtajiem ieteikumiem attiecībā uz EIB un ERAB labāku savstarpējo sapratni; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka EIB ārējai darbībai vajadzētu būt saskaņotai ar ES politiskajiem mērķiem, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību; uzskata, ka EIB, kuras darbības pamatā ir ES politika, aizdevumi dažādos ES kaimiņvalstu reģionos ir jāpiešķir samērīgi; uzskata — attiecībā uz reģioniem, kuros EIB darbība var pārklāties ar citu reģionālu vai starptautisku no publiskajiem līdzekļiem finansētu finanšu iestāžu darbību, varētu būt nepieciešama skaidra darbu sadale; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Rietumbalkānu investīciju sistēmu; tomēr atkārtoti norāda, ka Komisijas, EIB un ERAB pašreizējais sadarbības nolīgums attiecībā uz finansēšanas darījumiem ES austrumu kaimiņvalstīs, Krievijā un Vidusāzijā ir jāpārskata; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka uzraudzības komiteja (“viedie ļaudis”) piekrīt Eiropas Parlamenta 2009. gada martā pieņemtajiem ieteikumiem attiecībā uz EIB un ERAB labāku savstarpējo sapratni;

| 13. | atgādina, ka lēmumam par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotās 2008. gada 22. aprīļa rezolūcijas (10) 24. punktā Parlaments ierosina, ka budžeta izpildes apstiprināšanas gaitā EIB Budžeta kontroles komitejai tieši iesniedz savu gada pārskatu un izklāsta, kā izmantots ieguldījumu mehānisms; turklāt atgādina, ka EAF resursi ir publiskie līdzekļi, kurus nodrošina Eiropas nodokļu maksātāji, nevis finanšu tirgi; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka lēmumam par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotās 2008. gada 22. aprīļa rezolūcijas (10) 24. punktā Parlaments ierosina, ka budžeta izpildes apstiprināšanas gaitā EIB Budžeta kontroles komitejai tieši iesniedz savu gada pārskatu un izklāsta, kā izmantots ieguldījumu mehānisms; turklāt atgādina, ka EAF resursi ir publiskie līdzekļi, kurus nodrošina Eiropas nodokļu maksātāji, nevis finanšu tirgi;

| 14. | atkārtoti izsaka nožēlu, ka informācija, kas sniegta EIB gada ziņojumā par ieguldījumu mehānisma īstenošanu, galvenokārt ir finansiāla, bet informācijas par dažādo finansēto programmu rezultātiem ir ļoti maz, vai arī pat vispār nav; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti izsaka nožēlu, ka informācija, kas sniegta EIB gada ziņojumā par ieguldījumu mehānisma īstenošanu, galvenokārt ir finansiāla, bet informācijas par dažādo finansēto programmu rezultātiem ir ļoti maz, vai arī pat vispār nav;

| 15. | norāda, ka Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (11), gaidāmā pārskatīšana paver iespēju budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru attiecināt arī uz ieguldījumu mehānisma projektiem un rezultātiem; aicina Komisiju savā priekšlikumā iekļaut risinājumu, kā šo mērķi varētu sasniegt; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (11), gaidāmā pārskatīšana paver iespēju budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru attiecināt arī uz ieguldījumu mehānisma projektiem un rezultātiem; aicina Komisiju savā priekšlikumā iekļaut risinājumu, kā šo mērķi varētu sasniegt;

Pārredzamība un krāpšanas apkarošana

| 16. | ar gandarījumu norāda, ka pēdējos gados EIB sistemātiski veic pasākumus, reaģējot uz Parlamenta sniegtajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

16.

ar gandarījumu norāda, ka pēdējos gados EIB sistemātiski veic pasākumus, reaģējot uz Parlamenta sniegtajiem ieteikumiem;

| 17. | atgādina, ka EIB ir apņēmusies reizi trijos gados oficiāli pārskatīt informācijas publiskošanas politiku (IPP), un atzinīgi vērtē EIB 2009. gada maijā uzsākto sabiedrisko apspriešanu par sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku, IPP un pārredzamības politiku; pauž nožēlu, ka 2009. gadā IPP netika pārskatīta, kā bija paredzēts, un sagaida, ka EIB šīs trīs rīcībpolitikas pārskatīs iespējami drīz; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka EIB ir apņēmusies reizi trijos gados oficiāli pārskatīt informācijas publiskošanas politiku (IPP), un atzinīgi vērtē EIB 2009. gada maijā uzsākto sabiedrisko apspriešanu par sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku, IPP un pārredzamības politiku; pauž nožēlu, ka 2009. gadā IPP netika pārskatīta, kā bija paredzēts, un sagaida, ka EIB šīs trīs rīcībpolitikas pārskatīs iespējami drīz;

| 18. | prasa, lai gaidāmajā jaunajā IPP Eiropas Investīciju banka (EIB) nepārprotami konkretizētu informācijas neatklāšanas nosacījumus, iedibinot augstus pārredzamības standartus; |
| --- | --- |

18.

prasa, lai gaidāmajā jaunajā IPP Eiropas Investīciju banka (EIB) nepārprotami konkretizētu informācijas neatklāšanas nosacījumus, iedibinot augstus pārredzamības standartus;

| 19. | ar gandarījumu norāda, ka pēdējos gados sabiedriska apspriešana ir kļuvusi par EIB pārredzamības politikas neatņemamu daļu; tomēr aicina EIB pievērst lielāku uzmanību ieinteresēto personu iesaistīšanai, nodrošinot tām nepārprotamas dokumentālas norādes par varbūtēju iesaistīšanu konsultācijās vai novērtējuma veikšanā; |
| --- | --- |

19.

ar gandarījumu norāda, ka pēdējos gados sabiedriska apspriešana ir kļuvusi par EIB pārredzamības politikas neatņemamu daļu; tomēr aicina EIB pievērst lielāku uzmanību ieinteresēto personu iesaistīšanai, nodrošinot tām nepārprotamas dokumentālas norādes par varbūtēju iesaistīšanu konsultācijās vai novērtējuma veikšanā;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka EIB un īpaši tās galvenais atbilstības nodrošināšanas inspektors rūpīgāk izstrādāja 2009. gada aprīlī publicēto jauno noteikumu kompleksu par iekšējo ziņotāju aizsardzību, kas nodrošina pilnvērtīgu aizsardzību visiem EIB darbiniekiem un jebkurai personai, kura bankai sniedz pakalpojumus; tomēr pievērš bankas uzmanību faktam, ka ārējiem sūdzību iesniedzējiem EIB nenodrošina aizsardzību pret pretpasākumiem, un prasa EIB izpētīt iespējas, kā šo nepilnību varētu novērst; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka EIB un īpaši tās galvenais atbilstības nodrošināšanas inspektors rūpīgāk izstrādāja 2009. gada aprīlī publicēto jauno noteikumu kompleksu par iekšējo ziņotāju aizsardzību, kas nodrošina pilnvērtīgu aizsardzību visiem EIB darbiniekiem un jebkurai personai, kura bankai sniedz pakalpojumus; tomēr pievērš bankas uzmanību faktam, ka ārējiem sūdzību iesniedzējiem EIB nenodrošina aizsardzību pret pretpasākumiem, un prasa EIB izpētīt iespējas, kā šo nepilnību varētu novērst;

| 21. | atbalsta EIB piekopto absolūtas neiecietības politiku pret krāpšanu un korupciju, prasa bankai sadarbībā ar Komisiju ātrāk iedibināt krāpnieku “melno sarakstu”, kā arī izstrādāt un īstenot izslēgšanas sistēmu tādiem uzņēmumiem, kurus EIB un citas daudzpusējās attīstības bankas atzinušas par vainīgiem korupcijā; |
| --- | --- |

21.

atbalsta EIB piekopto absolūtas neiecietības politiku pret krāpšanu un korupciju, prasa bankai sadarbībā ar Komisiju ātrāk iedibināt krāpnieku “melno sarakstu”, kā arī izstrādāt un īstenot izslēgšanas sistēmu tādiem uzņēmumiem, kurus EIB un citas daudzpusējās attīstības bankas atzinušas par vainīgiem korupcijā;

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka IPP ir iztulkota visās ES oficiālajās valodās, un aicina EIB arī “Vides informācijas piekļuves politiku”, “EIB sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku” un “EIB pārredzamības politiku” darīt pieejamu visās ES oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka IPP ir iztulkota visās ES oficiālajās valodās, un aicina EIB arī “Vides informācijas piekļuves politiku”, “EIB sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku” un “EIB pārredzamības politiku” darīt pieejamu visās ES oficiālajās valodās;

Politika attiecībā uz ārzonas finanšu centriem (ĀFC)

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka EIB ir pārskatījusi ĀFC politiku, neaprobežojoties ar spēkā esošo aizliegumu finansēt tādus projektu iniciatorus, kuru galvenā mītne atrodas “nodokļu oāzē”, tādējādi šī jautājuma risināšanā sperot nākamo soli; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē to, ka EIB ir pārskatījusi ĀFC politiku, neaprobežojoties ar spēkā esošo aizliegumu finansēt tādus projektu iniciatorus, kuru galvenā mītne atrodas “nodokļu oāzē”, tādējādi šī jautājuma risināšanā sperot nākamo soli;

| 24. | ar gandarījumu ņem vērā ĀFC paredzēto jauno EIB politiku, kurā ne vien saglabāts spēkā esošais aizliegums finansēt tādus projektu iniciatorus, kas reģistrēti kādā no “melnā saraksta” ĀFC, bet jo īpaši paredzēts jauns pienākums visiem partneriem (kas reģistrēti “melnajā sarakstā” neiekļautā, tomēr vāji regulētā ĀFC) pirms attiecīgo līgumu parakstīšanas pārreģistrēt savu darbību valstī, kas nav ĀFC, lai attiecībā uz EIB aizdevumu darījumiem pēc 2010. gada 31. marta nodrošinātu, ka neviens EIB aizdevuma saņēmējs nav reģistrēts pat ne vāji regulētā ārzonas finanšu centrā; |
| --- | --- |

24.

ar gandarījumu ņem vērā ĀFC paredzēto jauno EIB politiku, kurā ne vien saglabāts spēkā esošais aizliegums finansēt tādus projektu iniciatorus, kas reģistrēti kādā no “melnā saraksta” ĀFC, bet jo īpaši paredzēts jauns pienākums visiem partneriem (kas reģistrēti “melnajā sarakstā” neiekļautā, tomēr vāji regulētā ĀFC) pirms attiecīgo līgumu parakstīšanas pārreģistrēt savu darbību valstī, kas nav ĀFC, lai attiecībā uz EIB aizdevumu darījumiem pēc 2010. gada 31. marta nodrošinātu, ka neviens EIB aizdevuma saņēmējs nav reģistrēts pat ne vāji regulētā ārzonas finanšu centrā;

| 25. | prasa EIB pārbaudīt, vai atjauninātā ĀFC politika tiek attiecināta uz līdzekļiem, ko EIB izmanto kā aizdevumus projektu finansēšanai; uzskata, ka EIB būtu jānodrošina, lai pēc projektu pabeigšanas šo līdzekļu radītie ienākumi nevarētu tikt novirzīti uz “nodokļu oāzēm”; |
| --- | --- |

25.

prasa EIB pārbaudīt, vai atjauninātā ĀFC politika tiek attiecināta uz līdzekļiem, ko EIB izmanto kā aizdevumus projektu finansēšanai; uzskata, ka EIB būtu jānodrošina, lai pēc projektu pabeigšanas šo līdzekļu radītie ienākumi nevarētu tikt novirzīti uz “nodokļu oāzēm”;

| 26. | pauž bažas, ka vispārējo aizdevumu piešķiršana un uzraudzība nav pārredzama nodokļu pārvaldības ziņā; atgādina, ka EIB vajadzētu nodrošināt, ka tās aizdevumu saņēmēji neizmanto “nodokļu oāzes” vai citu praksi, kas var veicināt likumīgu vai nelikumīgu izvairīšanos no nodokļiem, piemēram, pārvedumu cenu ļaunprātīgu noteikšanu; šajā sakarībā aicina EIB pieprasīt, lai par saņemto vispārīgo un programmu aizdevumu jebkādu izmantošanu finanšu starpnieki ziņo publiski, tostarp iesniedzot ziņojumu par pasākumiem katrā valstī, kurā tie darbojas; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas, ka vispārējo aizdevumu piešķiršana un uzraudzība nav pārredzama nodokļu pārvaldības ziņā; atgādina, ka EIB vajadzētu nodrošināt, ka tās aizdevumu saņēmēji neizmanto “nodokļu oāzes” vai citu praksi, kas var veicināt likumīgu vai nelikumīgu izvairīšanos no nodokļiem, piemēram, pārvedumu cenu ļaunprātīgu noteikšanu; šajā sakarībā aicina EIB pieprasīt, lai par saņemto vispārīgo un programmu aizdevumu jebkādu izmantošanu finanšu starpnieki ziņo publiski, tostarp iesniedzot ziņojumu par pasākumiem katrā valstī, kurā tie darbojas;

| 27. | atzinīgi vērtē EIB grupas Darbības un korporatīvās atbildības pārskatu, kurā sniegta informācija par pasākumiem, kas veikti, lai sasniegtu bankas stratēģiskos mērķus, kuri papildina un stiprina ES politikas mērķus; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē EIB grupas Darbības un korporatīvās atbildības pārskatu, kurā sniegta informācija par pasākumiem, kas veikti, lai sasniegtu bankas stratēģiskos mērķus, kuri papildina un stiprina ES politikas mērķus;

Stratēģija un mērķi

| 28. | atzinīgi vērtē EIB korporatīvo darbības plānu (COP) 2009.–2011. gadam, kurā salīdzinājumā ar 2008.–2010. gada COP ievirzēm banka ir krietni paaugstinājusi savus pamatdarbības mērķus; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē EIB korporatīvo darbības plānu (COP) 2009.–2011. gadam, kurā salīdzinājumā ar 2008.–2010. gada COP ievirzēm banka ir krietni paaugstinājusi savus pamatdarbības mērķus;

| 29. | uzsver, ka EIB ir aicināta īstenot svarīgu lomu ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanā; tādēļ aicina banku nodrošināt, ka tās aizdevumi palīdz īstenot stratēģijas mērķus; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka EIB ir aicināta īstenot svarīgu lomu ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanā; tādēļ aicina banku nodrošināt, ka tās aizdevumi palīdz īstenot stratēģijas mērķus;

| 30. | norāda, ka EIB galvenie mērķi ir saistīti ar ekonomisko un sociālo kohēziju un konverģenci un it īpaši ar ES kohēzijas politikas konverģences pīlāru; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka EIB galvenie mērķi ir saistīti ar ekonomisko un sociālo kohēziju un konverģenci un it īpaši ar ES kohēzijas politikas konverģences pīlāru;

| 31. | atzinīgi vērtē EIB ieguldījumu konverģences mērķī, aizdevumos konverģences projektiem izsniedzot EUR 21 miljardu jeb 41 % no kopējiem EIB aizdevumiem ES; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē EIB ieguldījumu konverģences mērķī, aizdevumos konverģences projektiem izsniedzot EUR 21 miljardu jeb 41 % no kopējiem EIB aizdevumiem ES;

| 32. | uzsver pievienoto vērtību, ko rada sadarbībā ar Komisiju veiktie pasākumi, kā arī bankas pieeja — struktūrfondu finansētiem intervences pasākumiem nodrošināt papildu atbalstu un ietekmi; |
| --- | --- |

32.

uzsver pievienoto vērtību, ko rada sadarbībā ar Komisiju veiktie pasākumi, kā arī bankas pieeja — struktūrfondu finansētiem intervences pasākumiem nodrošināt papildu atbalstu un ietekmi;

| 33. | lai atbalstītu kohēziju un novērstu turpmāku stāvokļa pasliktināšanos valstīs, kuras krīze skārusi vissmagāk, aicina pastiprināt ES dotāciju izmantošanu kopā ar EIB finanšu instrumentiem, it īpaši kohēzijas reģionos, kur pašu līdzekļu piesaistīšana ir īpaši apgrūtināta; |
| --- | --- |

33.

lai atbalstītu kohēziju un novērstu turpmāku stāvokļa pasliktināšanos valstīs, kuras krīze skārusi vissmagāk, aicina pastiprināt ES dotāciju izmantošanu kopā ar EIB finanšu instrumentiem, it īpaši kohēzijas reģionos, kur pašu līdzekļu piesaistīšana ir īpaši apgrūtināta;

| 34. | prasa, lai EIB turpmāk sniedz pārskatu par lielākajiem aizdevumiem, kas papildina ERAF dotācijas reģioniem, kur īsteno tehnoloģiski modernas programmas vai programmas, kas saistītas ar atjaunojamiem vai videi saudzīgiem energoresursiem; |
| --- | --- |

34.

prasa, lai EIB turpmāk sniedz pārskatu par lielākajiem aizdevumiem, kas papildina ERAF dotācijas reģioniem, kur īsteno tehnoloģiski modernas programmas vai programmas, kas saistītas ar atjaunojamiem vai videi saudzīgiem energoresursiem;

| 35. | uzsver EIB lielo nozīmi, sniedzot atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem finanšu krīzes laikā, ņemot vērā, ka MVU, kuros nodarbināti vairāk nekā 100 miljoni cilvēku, ir 99 % no visiem ES uzņēmumiem un tādējādi ir Eiropas tautsaimniecības dzinējspēks; |
| --- | --- |

35.

uzsver EIB lielo nozīmi, sniedzot atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem finanšu krīzes laikā, ņemot vērā, ka MVU, kuros nodarbināti vairāk nekā 100 miljoni cilvēku, ir 99 % no visiem ES uzņēmumiem un tādējādi ir Eiropas tautsaimniecības dzinējspēks;

| 36. | atzīst iestrādātā sviras faktora ietekmi, proti, ka finanšu starpniekiem aizdevums vismaz divkāršā EIB aizdevuma apmērā jāaizdod tālāk MVU, un arī to, ka jaunā iniciatīva “Aizdevumi MVU” uzlabo MVU finansiālo stāvokli; turklāt pieprasa, lai nākamos darbības pārskatus EIB papildina ar sīku informāciju par šo aizdevumu līdzekļu efektīvu izmantošanu, nodrošinot, ka no EIB finansējuma gūtais labums piemērotā veidā tiek daļēji novadīts tālāk MVU, un sniedz informāciju par šo līdzekļu izcelsmi; |
| --- | --- |

36.

atzīst iestrādātā sviras faktora ietekmi, proti, ka finanšu starpniekiem aizdevums vismaz divkāršā EIB aizdevuma apmērā jāaizdod tālāk MVU, un arī to, ka jaunā iniciatīva “Aizdevumi MVU” uzlabo MVU finansiālo stāvokli; turklāt pieprasa, lai nākamos darbības pārskatus EIB papildina ar sīku informāciju par šo aizdevumu līdzekļu efektīvu izmantošanu, nodrošinot, ka no EIB finansējuma gūtais labums piemērotā veidā tiek daļēji novadīts tālāk MVU, un sniedz informāciju par šo līdzekļu izcelsmi;

| 37. | šajā sakarībā norāda, ka pēc EIB akcionāru pieprasījuma EUR 30 miljardi ir paredzēti aizdevumiem MVU 2008.–2011. gadā un ka puse šīs summas ir darīta pieejama 2008.–2009. gadā; uzsver, cik svarīgi ir saglabāt augstu pārraudzības līmeni, lai nodrošinātu, ka finanšu partneri neuzkrāj EIB aizdevumus savu bilanču stabilizēšanai; |
| --- | --- |

37.

šajā sakarībā norāda, ka pēc EIB akcionāru pieprasījuma EUR 30 miljardi ir paredzēti aizdevumiem MVU 2008.–2011. gadā un ka puse šīs summas ir darīta pieejama 2008.–2009. gadā; uzsver, cik svarīgi ir saglabāt augstu pārraudzības līmeni, lai nodrošinātu, ka finanšu partneri neuzkrāj EIB aizdevumus savu bilanču stabilizēšanai;

| 38. | ņemot vērā, ka ekonomiskā krīze vēl nav beigusies un bezdarba līmenis turpina augt, aicina EIB savā politikā attiecībā uz aizdevumiem MVU uzņemties vairāk riska, tomēr neapdraudot savu AAA kredītvērtējumu; ierosina EIB Eiropas Investīciju fonda 2006. gada riska kapitāla mandātu pielāgot, lai vairāk ņemtu vērā pašreizējo ekonomikas krīzi un vajadzību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem uzlabot piekļuvi kapitālam, kas paredzēts ar risku saistītiem projektiem; pieprasa vismaz divkāršot EIB dalību programmā JASMINE, kas pašlaik sasniedz EUR 20 miljonus; |
| --- | --- |

38.

ņemot vērā, ka ekonomiskā krīze vēl nav beigusies un bezdarba līmenis turpina augt, aicina EIB savā politikā attiecībā uz aizdevumiem MVU uzņemties vairāk riska, tomēr neapdraudot savu AAA kredītvērtējumu; ierosina EIB Eiropas Investīciju fonda 2006. gada riska kapitāla mandātu pielāgot, lai vairāk ņemtu vērā pašreizējo ekonomikas krīzi un vajadzību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem uzlabot piekļuvi kapitālam, kas paredzēts ar risku saistītiem projektiem; pieprasa vismaz divkāršot EIB dalību programmā JASMINE, kas pašlaik sasniedz EUR 20 miljonus;

| 39. | atgādina ieteikumus, kas iekļauti Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūcijā par Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas 2007. gada pārskatiem (12), kuras 8. punktā tas mudināja EIB “labāk uzraudzīt savus vispārējos aizdevumus, ko tā sniedz MVU atbalstam, un nodrošināt šo aizdevumu veida un galasaņēmēju pārredzamību”; aicina EIB padarīt labāk pārredzamus tos aizdevumus, kurus tā sniedz ar finanšu starpnieku palīdzību, kā arī noteikt skaidrus finansēšanas nosacījumus finanšu starpniekiem un aizdevumu efektivitātes kritērijus; |
| --- | --- |

39.

atgādina ieteikumus, kas iekļauti Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūcijā par Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas 2007. gada pārskatiem (12), kuras 8. punktā tas mudināja EIB “labāk uzraudzīt savus vispārējos aizdevumus, ko tā sniedz MVU atbalstam, un nodrošināt šo aizdevumu veida un galasaņēmēju pārredzamību”; aicina EIB padarīt labāk pārredzamus tos aizdevumus, kurus tā sniedz ar finanšu starpnieku palīdzību, kā arī noteikt skaidrus finansēšanas nosacījumus finanšu starpniekiem un aizdevumu efektivitātes kritērijus;

| 40. | aicina EIB aizdevumus MVU saskaņot ar struktūrfondu līdzekļu piešķiršanu konverģences reģionos un nodrošināt samērīgu atbalstu dažāda veida MVU; |
| --- | --- |

40.

aicina EIB aizdevumus MVU saskaņot ar struktūrfondu līdzekļu piešķiršanu konverģences reģionos un nodrošināt samērīgu atbalstu dažāda veida MVU;

| 41. | mudina EIB kvalitatīvāk uzraudzīt MVU atbalstam izsniegto vispārējo aizdevumu raksturu un galīgos saņēmējus un tos padarīt pārredzamākus; ierosina izveidot rezultātu apkopojumu par EIB aizdevumu radīto papildu pozitīvo efektu; |
| --- | --- |

41.

mudina EIB kvalitatīvāk uzraudzīt MVU atbalstam izsniegto vispārējo aizdevumu raksturu un galīgos saņēmējus un tos padarīt pārredzamākus; ierosina izveidot rezultātu apkopojumu par EIB aizdevumu radīto papildu pozitīvo efektu;

| 42. | aicina EIB savos gada pārskatos veikt sīkāku un metodoloģiski saskaņotāku analīzi par to finanšu instrumentu piemērošanu, kuri papildina struktūrfondu darbības; šajā sakarībā banka varētu izskaidrot Parlamentam, kā darbojas kopīgi ar Komisiju izveidotais riska dalīšanas finanšu mehānisms; uzskata, ka īpaši svarīga ir šī mehānisma, 7. Pētniecības pamatprogrammas piešķirtā finansējuma un struktūrfondu mijiedarbība; |
| --- | --- |

42.

aicina EIB savos gada pārskatos veikt sīkāku un metodoloģiski saskaņotāku analīzi par to finanšu instrumentu piemērošanu, kuri papildina struktūrfondu darbības; šajā sakarībā banka varētu izskaidrot Parlamentam, kā darbojas kopīgi ar Komisiju izveidotais riska dalīšanas finanšu mehānisms; uzskata, ka īpaši svarīga ir šī mehānisma, 7. Pētniecības pamatprogrammas piešķirtā finansējuma un struktūrfondu mijiedarbība;

| 43. | atzīmē, ka saskaņā ar EIB gada pārskatu 2008. gadā tika pabeigta iniciatīvas JEREMIE (Eiropas apvienotie resursi mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem) vērtēšanas fāze; pauž nožēlu, ka šis vērtējums nav pievienots pārskatam; |
| --- | --- |

43.

atzīmē, ka saskaņā ar EIB gada pārskatu 2008. gadā tika pabeigta iniciatīvas JEREMIE (Eiropas apvienotie resursi mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem) vērtēšanas fāze; pauž nožēlu, ka šis vērtējums nav pievienots pārskatam;

| 44. | prasa nākamajam EIB gada pārskatam pievienot sīkāku informāciju par divu 2009. gadā iedibinātu politikas mehānismu (JASMINE (Kopīgās mikrofinanšu institūciju atbalsta iniciatīvas) veikumiem un “Izaugsmes starpmehānisma”) pirmajiem sasniegumiem; |
| --- | --- |

44.

prasa nākamajam EIB gada pārskatam pievienot sīkāku informāciju par divu 2009. gadā iedibinātu politikas mehānismu (JASMINE (Kopīgās mikrofinanšu institūciju atbalsta iniciatīvas) veikumiem un “Izaugsmes starpmehānisma”) pirmajiem sasniegumiem;

| 45. | prasa EIB visos gadījumos iespējami vienkāršot sarežģītos un birokrātiskos noteikumus, kādus piemēro dažos projektos, lai padarītu projektu finansēšanu ātrāku un efektīvāku, sevišķi ņemot vērā globālo krīzi; |
| --- | --- |

45.

prasa EIB visos gadījumos iespējami vienkāršot sarežģītos un birokrātiskos noteikumus, kādus piemēro dažos projektos, lai padarītu projektu finansēšanu ātrāku un efektīvāku, sevišķi ņemot vērā globālo krīzi;

| 46. | uzsver, ka Eiropas makroreģioniem paredzēto jauno programmu īstenošanas panākumi ir atkarīgi no darbību koordinēšanas visās politikas jomās, kurām ir teritoriāla ietekme, un no tā, vai makroreģionu finansēšanai izdosies atrast ilgtermiņa risinājumu; tādēļ aicina EIB apsvērt iespēju nākamajā finanšu plānošanas periodā, kas sākas 2014. gadā, šim mērķim papildus ES finansējumam paredzēt EIB un EIF finansējumu; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka Eiropas makroreģioniem paredzēto jauno programmu īstenošanas panākumi ir atkarīgi no darbību koordinēšanas visās politikas jomās, kurām ir teritoriāla ietekme, un no tā, vai makroreģionu finansēšanai izdosies atrast ilgtermiņa risinājumu; tādēļ aicina EIB apsvērt iespēju nākamajā finanšu plānošanas periodā, kas sākas 2014. gadā, šim mērķim papildus ES finansējumam paredzēt EIB un EIF finansējumu;

| 47. | aicina EIB visnotaļ izvairīties no Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) darba dublēšanas ārpus ES teritorijas; atkārto iepriekš minētās Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūcijas 28. punktā sniegtos ieteikumus, kuru mērķis ir panākt, lai valstīs, kur darbojas abas bankas, EIB un ERAB sadarbība būtu labāk strukturēta; |
| --- | --- |

47.

aicina EIB visnotaļ izvairīties no Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) darba dublēšanas ārpus ES teritorijas; atkārto iepriekš minētās Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūcijas 28. punktā sniegtos ieteikumus, kuru mērķis ir panākt, lai valstīs, kur darbojas abas bankas, EIB un ERAB sadarbība būtu labāk strukturēta;

*

* *

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un EIB, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un EIB, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 255, 26.9.2009., 98. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0185.

(3)  OV C 259 E, 29.10.2009., 14. lpp.

(4)  OV L 414, 30.12.2006., 95. lpp.

(5)  Lieta C-155/07 Eiropas Parlaments / Eiropas Savienības Padome; vēl nav publicēta EKT Krājumā.

(6)  OV C 332, 30.12.2006., 45. lpp.

(7)  Lieta C-15/00 Eiropas Kopienu Komisija / Eiropas Investīciju banka, Recueil 2003, I-7281. lpp.

(8)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 3. punkts.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0053.

(10)  OV L 88, 31.3.2009., 253. lpp.

(11)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0185.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/143

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsNežēlīgie slaktiņi Nigērijā, Džosas apkaimē

P7_TA(2010)0157

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūcija par nežēlīgajiem slaktiņiem Džosā, Nigērijā

2011/C 81 E/24

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Nigērijā,

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Nigērija ratificējusi 1993. gada 29. oktobrī,

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Nigērija ratificējusi 1983. gada 22. jūnijā,

ņemot vērā Nigērijas Federālās Republikas Konstitūciju un it īpaši tās noteikumus attiecībā uz reliģijas brīvības aizsardzību, kas iekļauti IV nodaļā “Tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību”,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | paužot satraukumu par Džosā un tās apkaimē, kas atrodas krustcelēs starp Nigērijas islāmiskajiem ziemeļiem un kristīgajiem dienvidiem, nesen notikušajiem vardarbības uzliesmojumiem, kuros šā gada janvārī un martā etniskajās un reliģiskajās sadursmēs tika nogalināti vairāki simti cilvēku; |
| --- | --- |

A.

paužot satraukumu par Džosā un tās apkaimē, kas atrodas krustcelēs starp Nigērijas islāmiskajiem ziemeļiem un kristīgajiem dienvidiem, nesen notikušajiem vardarbības uzliesmojumiem, kuros šā gada janvārī un martā etniskajās un reliģiskajās sadursmēs tika nogalināti vairāki simti cilvēku;

| B. | tā kā armijai bija būtiska nozīme kontroles pār situāciju nodrošināšanā, bet vienlaikus ir ticis ziņots par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, ko izdarījuši armijas un arī policijas pārstāvji; |
| --- | --- |

B.

tā kā armijai bija būtiska nozīme kontroles pār situāciju nodrošināšanā, bet vienlaikus ir ticis ziņots par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, ko izdarījuši armijas un arī policijas pārstāvji;

| C. | tā kā kopienu konflikti Džosā ir regulāra parādība, un lielākie no tiem notikuši 2001., 2004. un 2008. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopienu konflikti Džosā ir regulāra parādība, un lielākie no tiem notikuši 2001., 2004. un 2008. gadā;

| D. | tā kā saskaņā ar ziņojumos par cilvēktiesībām sniegto informāciju pēc militārā režīma darbības beigām 1999. gadā reliģiskās vai etniskās sadursmēs ir nogalināti vairāk nekā 14 000 cilvēki; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar ziņojumos par cilvēktiesībām sniegto informāciju pēc militārā režīma darbības beigām 1999. gadā reliģiskās vai etniskās sadursmēs ir nogalināti vairāk nekā 14 000 cilvēki;

| E. | tā kā ticis ziņots, ka Sarkanā Krusta pārstāvis ir teicis, ka šie notikumi skāruši vismaz divas citas tuvējās kopienas reģionā, kas atrodas tuvu vietai, kur sektu sadursmju rezultātā janvārī tika nogalināti simtiem cilvēku; |
| --- | --- |

E.

tā kā ticis ziņots, ka Sarkanā Krusta pārstāvis ir teicis, ka šie notikumi skāruši vismaz divas citas tuvējās kopienas reģionā, kas atrodas tuvu vietai, kur sektu sadursmju rezultātā janvārī tika nogalināti simtiem cilvēku;

| F. | tā kā Sarkanais Krusts ziņo, ka vardarbības rezultātā, baidoties par savu dzīvību, šo reģionu cenšas pamest vismaz 5 600 iedzīvotāju; |
| --- | --- |

F.

tā kā Sarkanais Krusts ziņo, ka vardarbības rezultātā, baidoties par savu dzīvību, šo reģionu cenšas pamest vismaz 5 600 iedzīvotāju;

| G. | tā kā Džosas reģiona problēmas izriet no ekonomiskās attīstības trūkuma, klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes un spriedzes, kuras pamatā ir gadu desmitiem ilgušais aizvainojums galvenokārt starp kristiešu un animistu pirmiedzīvotāju grupām, cīnoties par auglīgu lauksaimniecības zemju kontroli ar migrantiem un ieceļotājiem no hausu valodā runājošās ziemeļdaļas, kur valda islāms; |
| --- | --- |

G.

tā kā Džosas reģiona problēmas izriet no ekonomiskās attīstības trūkuma, klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes un spriedzes, kuras pamatā ir gadu desmitiem ilgušais aizvainojums galvenokārt starp kristiešu un animistu pirmiedzīvotāju grupām, cīnoties par auglīgu lauksaimniecības zemju kontroli ar migrantiem un ieceļotājiem no hausu valodā runājošās ziemeļdaļas, kur valda islāms;

| H. | tā kā nav iespējams musulmaņus un kristiešus uzskatīt tikai par agresoriem vai tikai par upuriem, jo vēsturiski ir bijis abējādi; |
| --- | --- |

H.

tā kā nav iespējams musulmaņus un kristiešus uzskatīt tikai par agresoriem vai tikai par upuriem, jo vēsturiski ir bijis abējādi;

| I. | tā kā pašreizējā nestabilitāte liecina par Āfrikas lielākās nācijas trauslumu, jo tuvošanās 2011. gada vēlēšanu kampaņas periodam norit neskaidrībā par politisko vadību prezidenta Yar’ Adua slimības dēļ; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā nestabilitāte liecina par Āfrikas lielākās nācijas trauslumu, jo tuvošanās 2011. gada vēlēšanu kampaņas periodam norit neskaidrībā par politisko vadību prezidenta Yar’ Adua slimības dēļ;

| J. | tā kā Nigērijas stabilitātei un demokrātijai ir ļoti liela nozīme ārpus tās robežām, jo Nigērija ir viena no šī reģiona un Subsahāras Āfrikas ietekmīgākajām valstīm (Nigērija ir ANO Drošības padomes locekle, pasaules mēroga naftas ražotāja, vadoša ECOWAS valsts un valsts, kas dod ievērojamu ieguldījumu miera uzturēšanā un stabilitātes nodrošināšanā Rietumāfrikā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Nigērijas stabilitātei un demokrātijai ir ļoti liela nozīme ārpus tās robežām, jo Nigērija ir viena no šī reģiona un Subsahāras Āfrikas ietekmīgākajām valstīm (Nigērija ir ANO Drošības padomes locekle, pasaules mēroga naftas ražotāja, vadoša ECOWAS valsts un valsts, kas dod ievērojamu ieguldījumu miera uzturēšanā un stabilitātes nodrošināšanā Rietumāfrikā;

| K. | tā kā ES ir viens no lielākajiem līdzekļu devējiem Nigērijai un tā kā Eiropas Komisija un Nigērijas federālā valdība 2009. gada 12. novembrī parakstīja Nigērijas un ES valsts stratēģijas dokumentu un valsts indikatīvo programmu laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, un saskaņā ar šiem dokumentiem ES finansēs projektus cita starpā miera, drošības un cilvēktiesību nodrošināšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES ir viens no lielākajiem līdzekļu devējiem Nigērijai un tā kā Eiropas Komisija un Nigērijas federālā valdība 2009. gada 12. novembrī parakstīja Nigērijas un ES valsts stratēģijas dokumentu un valsts indikatīvo programmu laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, un saskaņā ar šiem dokumentiem ES finansēs projektus cita starpā miera, drošības un cilvēktiesību nodrošināšanai;

| L. | tā kā ar naftu bagātā valstī, tādā kā Nigērija, konfliktu atrisināšana mierīgā ceļā nozīmē arī taisnīgas piekļuves resursiem un ieņēmumu pārdales nodrošināšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ar naftu bagātā valstī, tādā kā Nigērija, konfliktu atrisināšana mierīgā ceļā nozīmē arī taisnīgas piekļuves resursiem un ieņēmumu pārdales nodrošināšanu;

| M. | tā kā lielākā daļa no Nigērijas 148 miljoniem iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa, lai gan Nigērija ir pasaulē astotā lielākā naftas ražotāja; |
| --- | --- |

M.

tā kā lielākā daļa no Nigērijas 148 miljoniem iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa, lai gan Nigērija ir pasaulē astotā lielākā naftas ražotāja;

| N. | tā kā pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pants paredz, ka ES iesaistās regulārā politiskā dialogā ar Nigēriju par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, tostarp par etnisko, reliģisko un rasu diskrimināciju, |
| --- | --- |

N.

tā kā pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pants paredz, ka ES iesaistās regulārā politiskā dialogā ar Nigēriju par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, tostarp par etnisko, reliģisko un rasu diskrimināciju,

| 1. | stingri nosoda neseno vardarbību un cilvēku traģisko bojāeju Džosā un tās apkaimē, kā arī izsaka līdzjūtību cietušo piederīgajiem un ievainotajiem; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda neseno vardarbību un cilvēku traģisko bojāeju Džosā un tās apkaimē, kā arī izsaka līdzjūtību cietušo piederīgajiem un ievainotajiem;

| 2. | aicina visas iesaistītās puses atturēties no spēka lietošanas un mierīgiem līdzekļiem censties risināt reliģisko un etnisko grupu domstarpības Nigērijā; |
| --- | --- |

2.

aicina visas iesaistītās puses atturēties no spēka lietošanas un mierīgiem līdzekļiem censties risināt reliģisko un etnisko grupu domstarpības Nigērijā;

| 3. | aicina Nigērijas federālo valdību nodrošināt nesenās vardarbības cēloņu izmeklēšanu, kā arī vardarbības aktu vaininieku taisnīgu un pārredzamu tiesāšanu; |
| --- | --- |

3.

aicina Nigērijas federālo valdību nodrošināt nesenās vardarbības cēloņu izmeklēšanu, kā arī vardarbības aktu vaininieku taisnīgu un pārredzamu tiesāšanu;

| 4. | aicina Nigērijas federālo valdību steidzami veikt konkrētus pasākumus, lai atbalstītu dažādu etnisko un reliģisko grupu dialogu un atzinīgi vērtē prezidenta vietas izpildītāja Goodluck Jonathan iniciatīvu sapulcināt reliģiskos un kopienu līderus; |
| --- | --- |

4.

aicina Nigērijas federālo valdību steidzami veikt konkrētus pasākumus, lai atbalstītu dažādu etnisko un reliģisko grupu dialogu un atzinīgi vērtē prezidenta vietas izpildītāja Goodluck Jonathan iniciatīvu sapulcināt reliģiskos un kopienu līderus;

| 5. | aicina plašāk izpētīt konflikta pamatcēloņus, tostarp sociālo, ekonomisko un etnisko spriedzi, un izvairīties no plašiem un vienkāršotiem reliģijā balstītiem skaidrojumiem, kas nedos iespēju rast ilgtermiņa un paliekošu risinājumu šī reģiona problēmām; |
| --- | --- |

5.

aicina plašāk izpētīt konflikta pamatcēloņus, tostarp sociālo, ekonomisko un etnisko spriedzi, un izvairīties no plašiem un vienkāršotiem reliģijā balstītiem skaidrojumiem, kas nedos iespēju rast ilgtermiņa un paliekošu risinājumu šī reģiona problēmām;

| 6. | aicina Nigērijas iestādes atcelt dažu Nigērijas valsts pārvaldītāju lēmumu izpildīt nāvessodu uz nāvi notiesātajām personām, lai rastu vietas pārpildītajos cietumos, jo tas ir rupjš cilvēktiesību pārkāpums; aicina Nigērijas valsts pārvaldītājus izrādīt savaldību un arī turpmāk ievērot spēkā esošo moratoriju; atgādina, ka nāvessoda piemērošana ir pretrunā Nigērijas starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

6.

aicina Nigērijas iestādes atcelt dažu Nigērijas valsts pārvaldītāju lēmumu izpildīt nāvessodu uz nāvi notiesātajām personām, lai rastu vietas pārpildītajos cietumos, jo tas ir rupjš cilvēktiesību pārkāpums; aicina Nigērijas valsts pārvaldītājus izrādīt savaldību un arī turpmāk ievērot spēkā esošo moratoriju; atgādina, ka nāvessoda piemērošana ir pretrunā Nigērijas starptautiskajām saistībām;

| 7. | aicina Nigērijas federālo valdību aizsargāt savus iedzīvotājus, nodrošinot regulāru patrulēšanu visā reģionā, kā arī cīnīties pret vardarbības pamatcēloņiem, nodrošinot vienādas tiesības visiem pilsoņiem un risinot problēmas, kas saistītas ar auglīgu lauksaimniecības zemju kontroli, piekļuvi resursiem, bezdarbu, nabadzību un cīņu pret klimata pārmaiņām; prasa, lai iedzīvotājiem, kuri slaktiņa dēļ bijuši spiesti bēgt, atļautu droši atgriezties savās dzīvesvietās; |
| --- | --- |

7.

aicina Nigērijas federālo valdību aizsargāt savus iedzīvotājus, nodrošinot regulāru patrulēšanu visā reģionā, kā arī cīnīties pret vardarbības pamatcēloņiem, nodrošinot vienādas tiesības visiem pilsoņiem un risinot problēmas, kas saistītas ar auglīgu lauksaimniecības zemju kontroli, piekļuvi resursiem, bezdarbu, nabadzību un cīņu pret klimata pārmaiņām; prasa, lai iedzīvotājiem, kuri slaktiņa dēļ bijuši spiesti bēgt, atļautu droši atgriezties savās dzīvesvietās;

| 8. | mudina ES saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu turpināt politisko dialogu ar Nigēriju un šajā kontekstā risināt jautājumus, kas saistīti ar domas, apziņas un reliģijas vai ticības brīvību un kas iestrādāti vispārējos, reģionālos vai valsts mēroga cilvēktiesību dokumentos; |
| --- | --- |

8.

mudina ES saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 8. pantu turpināt politisko dialogu ar Nigēriju un šajā kontekstā risināt jautājumus, kas saistīti ar domas, apziņas un reliģijas vai ticības brīvību un kas iestrādāti vispārējos, reģionālos vai valsts mēroga cilvēktiesību dokumentos;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas federālajai valdībai, Āfrikas Savienības iestādēm, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas federālajai valdībai, Āfrikas Savienības iestādēm, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2010. gada 5. maijs

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/146 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/146

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsPieprasījums atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti

P7_TA(2010)0093

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti (2009/2208(IMM))

2011/C 81 E/25

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā lūgumu atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti, ko Čehijas Republikas kompetentās iestādes nosūtījušas 2009. gada 16. septembrī un kas paziņots 2009. gada 23. novembra plenārsēdē,

pēc Miloslav Ransdorf uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0107/2010),

| A. | tā kā Miloslav Ransdorf ir Eiropas Parlamenta deputāts; |
| --- | --- |

A.

tā kā Miloslav Ransdorf ir Eiropas Parlamenta deputāts;

| B. | tā kā saskaņā ar 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. pantu Eiropas Parlamenta sesiju laikā deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte kā valsts parlamenta deputātiem; tā kā uz imunitāti nevar atsaukties smagu pārkāpumu gadījumos un tā nevar būt šķērslis Eiropas Parlamenta tiesībām atcelt kāda deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. pantu Eiropas Parlamenta sesiju laikā deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte kā valsts parlamenta deputātiem; tā kā uz imunitāti nevar atsaukties smagu pārkāpumu gadījumos un tā nevar būt šķērslis Eiropas Parlamenta tiesībām atcelt kāda deputāta imunitāti;

| C. | tā kā saskaņā ar Čehijas konstitūcijas 27. panta 4. punktu pret deputātu vai senatoru nevar ierosināt krimināllietu, ja tam nav piekritusi tā palāta, kuras loceklis viņš ir, un ja attiecīgā palāta nedod piekrišanu, krimināllietu nav iespējams ierosināt, |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Čehijas konstitūcijas 27. panta 4. punktu pret deputātu vai senatoru nevar ierosināt krimināllietu, ja tam nav piekritusi tā palāta, kuras loceklis viņš ir, un ja attiecīgā palāta nedod piekrišanu, krimināllietu nav iespējams ierosināt,

| 1. | nolemj atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Čehijas Republikas kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Čehijas Republikas kompetentajām iestādēm.

---

(1)  Lieta 101/63 Albert Wagner pret Jean Fohrmann un Antoine Krier, Recueil, 1964., 383. lpp., un lieta 149/85 Roger Wybot pret Edgar Faure un citiem, Recueil, 1986., 2391. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2010. gada 5. maijs

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/148

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsAdministratīvā sadarbība un krāpšanas apkarošana pievienotās vērtības nodokļa jomā (pārstrādāta redakcija) *

P7_TA(2010)0091

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0427 – C7-0165/2009 – 2009/0118(CNS))

2011/C 81 E/26

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriežu procedūra — pārstrādāta redakcija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0427),

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0165/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu,

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2009. gada 12. novembra vēstuli Ekonomikas un monetārajai komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktā minēto procedūru,

ņemot vērā Reglamenta 87. panta 55. punktu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0061/2010),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem, kā arī kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem, kā arī kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 2 |
| Regulas priekšlikums


  3.a apsvērums (jauns) |
| | (3a) | Eiropas Parlaments 2008. gada 2. septembra rezolūcijā par saskaņotu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2), atkārtoti norādīja, ka pašreizējā PVN pārvaldības sistēma ir kardināli jāmaina, un līdz ar to mudināja Komisiju iesniegt priekšlikumus par tādu procedūru saskaņošanu, kas attiecas uz nodokļu maksātāju reģistrāciju un izslēgšanu no reģistra, un par katrai dalībvalstij nodrošinātu automātisku pieeju citas dalībvalsts datiem, kas nav sensitīvi un kas attiecas uz šīs valsts nodokļu maksātājiem. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

(3a)

Eiropas Parlaments 2008. gada 2. septembra rezolūcijā par saskaņotu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2), atkārtoti norādīja, ka pašreizējā PVN pārvaldības sistēma ir kardināli jāmaina, un līdz ar to mudināja Komisiju iesniegt priekšlikumus par tādu procedūru saskaņošanu, kas attiecas uz nodokļu maksātāju reģistrāciju un izslēgšanu no reģistra, un par katrai dalībvalstij nodrošinātu automātisku pieeju citas dalībvalsts datiem, kas nav sensitīvi un kas attiecas uz šīs valsts nodokļu maksātājiem.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| (3b) | Lai novērstu nepareizu datu apstrādi vai to noplūdi, iegūstot šādu automātisku pieeju datiem, kas nav sensitīvi, būtu jānodrošina pienācīgs aizsardzības līmenis un ierobežots uzglabāšanas periods tiem datiem, ar kuriem notiek apmaiņa, un pienācīgu atbildību iestādei vai struktūrai, kura šos datus glabā. |
| --- | --- |

(3b)

Lai novērstu nepareizu datu apstrādi vai to noplūdi, iegūstot šādu automātisku pieeju datiem, kas nav sensitīvi, būtu jānodrošina pienācīgs aizsardzības līmenis un ierobežots uzglabāšanas periods tiem datiem, ar kuriem notiek apmaiņa, un pienācīgu atbildību iestādei vai struktūrai, kura šos datus glabā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Eiropas Parlaments 2008. gada 4. decembra rezolūcijā par Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 8/2007 par administratīvu sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā (3) pauda pārliecību, ka dalībai Eurofisc tīklā var būt pievienotā vērtība tikai tādā gadījumā, ja tā ir obligāta dalībvalstīm, tādējādi izvairoties no problēmām, kas saistītas ar Eurocanet (European Carrousel Network) tīklu, un tikai tad, ja Komisija pilnībā iesaistās Eurofisc darbībā un to koordinē. |
| --- | --- |

(5a)

Eiropas Parlaments 2008. gada 4. decembra rezolūcijā par Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 8/2007 par administratīvu sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā (3) pauda pārliecību, ka dalībai Eurofisc tīklā var būt pievienotā vērtība tikai tādā gadījumā, ja tā ir obligāta dalībvalstīm, tādējādi izvairoties no problēmām, kas saistītas ar Eurocanet (European Carrousel Network) tīklu, un tikai tad, ja Komisija pilnībā iesaistās Eurofisc darbībā un to koordinē.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| (5b) | Eiropas Parlaments 2008. gada 4. decembra rezolūcijā aicināja arī ieviest Eurofisc un atgādināja, ka ārkārtīgi svarīga ir dalīšanās ar ieviestās labas prakses piemēriem attiecībā uz cīņu pret pārrobežu krāpšanos ar PVN maksāšanu, lai ieviestu gan piemērotus ar PVN maksāšanu saistītus stimulus dalībvalstīs, gan atlīdzību godīgiem nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

(5b)

Eiropas Parlaments 2008. gada 4. decembra rezolūcijā aicināja arī ieviest Eurofisc un atgādināja, ka ārkārtīgi svarīga ir dalīšanās ar ieviestās labas prakses piemēriem attiecībā uz cīņu pret pārrobežu krāpšanos ar PVN maksāšanu, lai ieviestu gan piemērotus ar PVN maksāšanu saistītus stimulus dalībvalstīs, gan atlīdzību godīgiem nodokļu maksātājiem.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| (14) | Lai būtu iespējams ātrāk apstrādāt informācijas pieprasījumus, ņemot vērā dažu pieprasījumu atkārtošanos un lingvistisko daudzveidību Kopienā, ir svarīgi panākt, lai informācijas apmaiņai visur izmantotu standarta veidlapas. |
| --- | --- |

(14)

Lai būtu iespējams ātrāk apstrādāt informācijas pieprasījumus, ņemot vērā dažu pieprasījumu atkārtošanos un lingvistisko daudzveidību Kopienā, ir svarīgi panākt, lai informācijas apmaiņai visur izmantotu standarta veidlapas.

| (14) | Lai būtu iespējams ātrāk apstrādāt informācijas pieprasījumus, ņemot vērā dažu pieprasījumu atkārtošanos un lingvistisko daudzveidību Kopienā, ir svarīgi panākt, lai informācijas apmaiņai
  un popularizēšanai
  visur izmantotu standarta veidlapas. |
| --- | --- |

(14)

Lai būtu iespējams ātrāk apstrādāt informācijas pieprasījumus, ņemot vērā dažu pieprasījumu atkārtošanos un lingvistisko daudzveidību Kopienā, ir svarīgi panākt, lai informācijas apmaiņai
  un popularizēšanai
  visur izmantotu standarta veidlapas.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| (20) | Skaidri jādefinē nosacījumi par katras dalībvalsts elektroniski uzglabātu datu apmaiņu un dalībvalstu automatizētu piekļuvi šiem datiem. |
| --- | --- |

(20)

Skaidri jādefinē nosacījumi par katras dalībvalsts elektroniski uzglabātu datu apmaiņu un dalībvalstu automatizētu piekļuvi šiem datiem.

| (20) | Skaidri jādefinē nosacījumi par katras dalībvalsts elektroniski uzglabātu datu apmaiņu un dalībvalstu automatizētu piekļuvi šiem datiem,
  kā arī par šādu datu uzglabāšanas veidiem. |
| --- | --- |

(20)

Skaidri jādefinē nosacījumi par katras dalībvalsts elektroniski uzglabātu datu apmaiņu un dalībvalstu automatizētu piekļuvi šiem datiem,
  kā arī par šādu datu uzglabāšanas veidiem.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| (29) | Praktiskā pieredze, kas pēdējā laikā gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1798/2003 “karuseļa” veida krāpšanas apkarošanai, liecina, ka dažos gadījumos tāda informācijas apmaiņas mehānisma izveide, kas ir daudz ātrāks un nodrošina plašāku un mērķtiecīgāku informāciju, ir īpaši svarīga efektīvai krāpšanas apkarošanai. Šādam mehānismam jāiekļaujas šīs regulas satvarā, vienlaikus nodrošinot pietiekamu tā pielāgojamību jaunu krāpšanas veidu apkarošanā. Tīkls EUROCANET (European Carrousel Network ), kas izveidots pēc Beļģijas ierosmes un guvis Komisijas atbalstu, ir šāda veida sadarbības apliecinājums. |
| --- | --- |

(29)

Praktiskā pieredze, kas pēdējā laikā gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1798/2003 “karuseļa” veida krāpšanas apkarošanai, liecina, ka dažos gadījumos tāda informācijas apmaiņas mehānisma izveide, kas ir daudz ātrāks un nodrošina plašāku un mērķtiecīgāku informāciju, ir īpaši svarīga efektīvai krāpšanas apkarošanai. Šādam mehānismam jāiekļaujas šīs regulas satvarā, vienlaikus nodrošinot pietiekamu tā pielāgojamību jaunu krāpšanas veidu apkarošanā. Tīkls EUROCANET (European Carrousel Network ), kas izveidots pēc Beļģijas ierosmes un guvis Komisijas atbalstu, ir šāda veida sadarbības apliecinājums.

| (29) | Praktiskā pieredze, kas pēdējā laikā gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1798/2003 “karuseļa” xveida krāpšanas apkarošanai, liecina, ka dažos gadījumos tāda informācijas apmaiņas mehānisma izveide, kas ir daudz ātrāks un nodrošina plašāku un mērķtiecīgāku informāciju, ir īpaši svarīga efektīvai krāpšanas apkarošanai. Šādam mehānismam jāiekļaujas šīs regulas satvarā, vienlaikus nodrošinot pietiekamu tā pielāgojamību jaunu krāpšanas veidu apkarošanā.
  Lai nodrošinātu šāda mehānisma pareizu darbību, būtu jāpieņem Savienības līmeņa pieeja.
  Tīkls EUROCANET, kas izveidots pēc Beļģijas ierosmes un guvis Komisijas atbalstu, ir šāda veida sadarbības apliecinājums. |
| --- | --- |

(29)

Praktiskā pieredze, kas pēdējā laikā gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1798/2003 “karuseļa” xveida krāpšanas apkarošanai, liecina, ka dažos gadījumos tāda informācijas apmaiņas mehānisma izveide, kas ir daudz ātrāks un nodrošina plašāku un mērķtiecīgāku informāciju, ir īpaši svarīga efektīvai krāpšanas apkarošanai. Šādam mehānismam jāiekļaujas šīs regulas satvarā, vienlaikus nodrošinot pietiekamu tā pielāgojamību jaunu krāpšanas veidu apkarošanā.
  Lai nodrošinātu šāda mehānisma pareizu darbību, būtu jāpieņem Savienības līmeņa pieeja.
  Tīkls EUROCANET, kas izveidots pēc Beļģijas ierosmes un guvis Komisijas atbalstu, ir šāda veida sadarbības apliecinājums.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| (35) | Šajā regulā jāapsver atsevišķu to tiesību un pienākumu ierobežošana, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā.
  Šāda ierobežošana ir vajadzīga un samērīga, ņemot vērā iespējamos ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un šīs informācijas īpašo svarīgumu efektīvai krāpšanas apkarošanai |
| --- | --- |

(35)

Šajā regulā jāapsver atsevišķu to tiesību un pienākumu ierobežošana, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā.
  Šāda ierobežošana ir vajadzīga un samērīga, ņemot vērā iespējamos ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un šīs informācijas īpašo svarīgumu efektīvai krāpšanas apkarošanai

| (35) | Šajā regulā jāapsver atsevišķu to tiesību un pienākumu ierobežošana, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā,
  kā arī tās, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti

   (4). |
| --- | --- |

(35)

Šajā regulā jāapsver atsevišķu to tiesību un pienākumu ierobežošana, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā,
  kā arī tās, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti

   (4).

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| (36a) | Būtu jāapspriežas ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

(36a)

Būtu jāapspriežas ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

1.a pants (jauns)

1.a pants

Piemērojot šo regulu, dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka tiek ievērotas tiesības un pienākumi, kas noteikti Direktīvā 95/46/EK un Regulā (EK) Nr. 45/2001.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. pants

Dalībvalsts kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas paziņo citas dalībvalsts kompetentajai iestādei 1. pantā minēto informāciju, kas tai ir zināma un kas
  var būt noderīga šīs citas dalībvalsts kompetentajai iestādei
  .

Dalībvalsts kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas paziņo citas dalībvalsts kompetentajai iestādei 1. pantā minēto informāciju, kas tai ir zināma un kas
  nepieciešama, lai precīzi aprēķinātu PVN, nodrošinātu tā pareizu piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz darījumiem Savienības teritorijā, un apkarotu krāpšanu PVN jomā
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

Šā panta b) apakšpunktā minētās personas tiks aicinātas sniegt atzinumu par to rīcībā esošās informācijas kvalitāti.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

3.   Šā panta 1. punkta b), c)
  un
  d) apakšpunktā un 2. punktā minēto datu sarakstu un precizējumus nosaka saskaņā ar 60. panta 2. punktā minēto procedūru.

4.   Šā panta 1. punkta b), c), d)
  un e)
  apakšpunktā un 2. punktā minēto datu sarakstu un precizējumus nosaka saskaņā ar 60. panta 2. punktā minēto procedūru,
  neradot nesamērīgu administratīvu slogu pieprasījuma saņēmējai iestādei
  .

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – ievaddaļa

Ikviena dalībvalsts piešķir visu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm tiesības automātiski piekļūt informācijai, kura atrodas 18. pantā minētajās datubāzēs. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās informācijas gadījumā jānodrošina piekļuve vismaz šādiem datiem:

Ikviena dalībvalsts piešķir visu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm tiesības automātiski piekļūt informācijai, kura atrodas 18. pantā minētajās datubāzēs,
  lai nodrošinātu, ka netiek pārkāpti PVN jomas tiesību akti, un tad, ja tas nepieciešams, lai kontrolētu tādu preču iegādi Savienības teritorijā vai tādu pakalpojumu sniegšanu Savienības teritorijā, kuri attiecīgajā dalībvalstī tiek aplikti ar nodokli
  . Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās informācijas gadījumā jānodrošina piekļuve vismaz šādiem datiem:

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

22. pants – 2.a punkts (jauns)

Ja 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā informācijā ir iekļauti personas dati, automātiski pieejamas ir tikai šajā pantā minētās datu kategorijas.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts – ievaddaļa

1.   Ar šo regulu izveido
  kopīgu
  struktūrvienību, kura cīnīsies pret krāpšanu PVN jomā un apkaros PVN nemaksāšanu. Šīs struktūrvienības uzdevumi ir šādi:

1.   Ar šo regulu
  Savienības līmenī
  izveido struktūrvienību, kura cīnīsies pret krāpšanu PVN jomā un apkaros PVN nemaksāšanu. Šīs struktūrvienības uzdevumi ir šādi:

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

2.   
  Dalībvalstu kompetentās iestādes nosaka, kādās jomās
  1. punktā
  paredzētā struktūrvienība veic izmeklēšanu
  .

2.   
  Šā panta
  1. punktā
  paredzētās Savienības līmeņa struktūrvienības sastāvā ir dalībvalstu kompetento iestāžu iecelti ierēdņi
  .

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

34. pants – 3. punkts

3.   
  Dalībvalstu kompetentās iestādes katrai izmeklēšanas jomai izraugās vienu vai vairākas dalībvalstis, kuras struktūrvienības ietvaros pārraudzīs un vadīs
  1. punktā
  minēto darbu
  .

3.   
  Šā panta
  1. punktā
  minētā Savienības līmeņa struktūrvienība nosaka izmeklēšanas jomas, kurās tā veiks savus uzdevumus
  .

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

34. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Lai Savienībā efektīvāk izmeklētu krāpšanos ar PVN maksāšanu, jāizveido stimulu mehānisms pārrobežu nodokļu prasību piedziņai, godīgi sadalot piedzīto nesamaksāto PVN starp dalībvalsti, kura piedzen nesamaksāto nodokli, un dalībvalsti, kura iesniedz piedziņas prasību.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

35. pants

Saskaņā ar 34. pantu izveidotās struktūrvienības sastāvā ir kompetentie ierēdņi, kurus izraugās
  dalībvalstu
  kompetentās iestādes
  .
  Šī struktūrvienība saņem Komisijas tehnisko, administratīvo un operatīvo atbalstu.

Komisija koordinē, vada un pārrauga 34. panta 1. punktā minēto uzdevumu veikšanu un sniedz dalībvalstu
  kompetentajām iestādēm tehnisku, administratīvu un operatīvu palīdzību
  .

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

39. pants

Saskaņā ar 34. pantu izveidotā struktūrvienība katru gadu iesniedz 60. pantā minētajai komitejai atskaiti par padarīto darbu.

Saskaņā ar 34. pantu izveidotā struktūrvienība katru gadu iesniedz
  dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un
  60. pantā minētajai komitejai atskaiti par padarīto darbu.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

51. pants – 1. punkts

1.   Dalībvalstis un Komisija pārbauda un izvērtē to, kā šajā regulā noteiktie administratīvie pasākumi darbojas. Dalībvalstis galvenokārt veic šo pasākumu norises auditus. Komisija apkopo dalībvalstu pieredzi, lai uzlabotu šo pasākumu darbību.

1.   Dalībvalstis,
  Eiropas Parlaments
  un Komisija pārbauda un izvērtē to, kā šajā regulā noteiktie administratīvie pasākumi darbojas. Dalībvalstis galvenokārt veic šo pasākumu norises auditus. Komisija apkopo dalībvalstu pieredzi, lai uzlabotu šo pasākumu darbību,
  un regulāri ziņo par rezultātiem dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam
  .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

51. pants – 2. punkts

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai jebkuru pieejamu informāciju, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu.

2.   Dalībvalstis paziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai jebkuru pieejamu informāciju, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

51. pants – 9. punkts

9.   Komisija
  var sniegt
  dalībvalstīm ekspertu konsultācijas, tehnisko vai loģistikas palīdzību, īstenot
  komunikācijas pasākumu vai jebkādu citu operatīvu atbalstu, lai sasniegtu šīs regulas mērķus.

9.   Komisija
  sniedz
  dalībvalstīm ekspertu konsultācijas, tehnisko vai loģistikas palīdzību, rīko informācijas kampaņas vai jebkādu citu operatīvu atbalstu, lai sasniegtu šīs regulas mērķus.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

52. pants – 2. punkts

2.   Ja attiecīgā trešā valsts apņēmusies sniegt palīdzību, kas vajadzīga, lai savāktu pierādījumus par to darījumu nelikumību, kuri iespējams ir pretrunā ar tiesību aktiem PVN jomā, saskaņā ar šo regulu iegūto informāciju var paziņot šai trešajai valstij ar to kompetento iestāžu piekrišanu, kas šo informāciju ir piegādājušas, un saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem, kuri attiecas uz personas datu paziņošanu trešām valstīm.

2.   Ja attiecīgā trešā valsts apņēmusies sniegt palīdzību, kas vajadzīga, lai savāktu pierādījumus par to darījumu nelikumību, kuri, iespējams, ir pretrunā ar tiesību aktiem PVN jomā, saskaņā ar šo regulu iegūto informāciju var paziņot šai trešajai valstij ar to kompetento iestāžu piekrišanu, kas šo informāciju ir piegādājušas, un saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem, kuri attiecas uz personas datu paziņošanu trešām valstīm,
  un atbilstīgi Direktīvai 95/46/EK un tās īstenošanas noteikumiem un Regulai (EK) Nr. 45/2001 un tās īstenošanas noteikumiem
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – 1. daļa

1.   Uz informāciju, kas paziņota vai apkopota jebkādā veidā saskaņā ar šo regulu, kā arī uz informāciju, kura bija pieejama kādam konkrētam ierēdnim apstākļos, kas paredzēti VII nodaļā, VIII nodaļā un X nodaļā, un gadījumos, kas minēti šā panta 2. punktā, attiecas konfidencialitātes saistību ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju gan saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas to saņēmusi, gan saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem, kurus piemēro Kopienas iestādēm.

1.   Uz informāciju, kas paziņota vai apkopota jebkādā veidā saskaņā ar šo regulu, kā arī uz informāciju, kura bija pieejama kādam konkrētam ierēdnim apstākļos, kas paredzēti VII nodaļā, VIII nodaļā un X nodaļā, un gadījumos, kas minēti šā panta 2. punktā, attiecas konfidencialitātes saistību ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju gan saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas to saņēmusi, gan saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem, kurus piemēro Kopienas iestādēm.
  Šādu informāciju aizsargā arī ar Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001.
  Šo informāciju drīkst izmantot tikai šajā regulā paredzētajos apstākļos.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

57. pants – 5. punkts

5.   Šajā regulā minēto informācijas uzglabāšanu un apmaiņu regulē
  noteikumi, ar kuriem īsteno
  Direktīvu 95/46/EK. Tomēr, lai pareizi piemērotu šo regulu, dalībvalstis ierobežo Direktīvas 95/46/EK 10. pantā, 11. panta 1. punktā, 12. un 21. pantā noteiktos pienākumus un tiesības, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās direktīvas 13. panta e) punktā noteiktās intereses.

5.   Šajā regulā minēto informācijas uzglabāšanu un apmaiņu regulē
  Direktīva 95/46/EK un tās īstenošanas noteikumi un Regula (EK) Nr. 45/2001 un tās īstenošanas noteikumi
  . Tomēr, lai pareizi piemērotu šo regulu, dalībvalstis
  var pieņemt tiesību aktus, ar ko
  ierobežo Direktīvas 95/46/EK 10. pantā, 11. panta 1. punktā, 12. un 21. pantā noteiktos pienākumus un tiesības, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās intereses.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

57. pants – 5.a punkts (jauns)

5.a
     
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka Direktīvā 95/46/EK un Regulā (EK) Nr. 45/2001 minētajos gadījumos, kad tiek iegūti personas dati, attiecībā uz ieinteresētajām personām tiek ievēroti ar pārredzamību un informēšanu saistītie pienākumi.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

59. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| ca) | lai vajadzības gadījumā nodrošinātu apmaiņai pakļauto datu augstāko iespējamo kvalitātes standartu un augstāko iespējamo pārredzamības līmeni. |
| --- | --- |

ca)

lai vajadzības gadījumā nodrošinātu apmaiņai pakļauto datu augstāko iespējamo kvalitātes standartu un augstāko iespējamo pārredzamības līmeni.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

59. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Dalībvalstis katru gadu informē Komisiju par gadījumiem, kuros citas dalībvalstis ir atteikušās pieprasītājai dalībvalstij sniegt informāciju vai nav ļāvušas pieprasītājai dalībvalstij veikt administratīvu izmeklēšanu, lai gan bijis iesniegts pienācīgs pieprasījums. Dalībvalstis, kurām prasīts sniegt informāciju, paziņo Komisijai iemeslus, kuru dēļ tās ir atteikušās sniegt informāciju vai veicināt pieprasīto izmeklēšanu. Komisija pārbauda sniegto informāciju un sagatavo atbilstošus ieteikumus. Šos ieteikumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

60. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Ja saskaņā ar 2. punktā minēto procedūru pieņemtie pasākumi attiecas uz personas datu apstrādi vai ja tā varētu būt nepieciešama attiecīgo pasākumu veikšanai, apspriežas ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

(2)  

  OV C 295 E, 4.12.2009., 13. lpp.

(3)  

  OV C 21 E, 28.1.2010., 3. lpp.

(4)  

  OV L 8, 12.1.2001., 1.lpp.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/156

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsKopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem *

P7_TA(2010)0092

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem (COM(2009)0021 – C6-0078/2009 – 2009/0009(CNS))

2011/C 81 E/27

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0021),

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0078/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0065/2010),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts


  4. apsvērums |
| (4) | Lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības samaksāt PVN kompetentajai iestādei, pirms tie saņēmuši maksājumu no pircējiem vai pakalpojumu saņēmējiem, būtu
  jādod iespēja
  dalībvalstīm
  atļaut
  iegrāmatot PVN, izmantojot naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kas ļauj piegādātājam samaksāt PVN kompetentajai iestādei, kad tas ir saņēmis maksājumu par piegādi, un kas nosaka piegādātāja tiesības veikt atskaitījumu, samaksājot par piegādi. Tādējādi dalībvalstis varētu ieviest fakultatīvu naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kam nav negatīvas ietekmes uz PVN ieņēmumu naudas plūsmu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

4. apsvērums

(4)

Lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības samaksāt PVN kompetentajai iestādei, pirms tie saņēmuši maksājumu no pircējiem vai pakalpojumu saņēmējiem, būtu
  jādod iespēja
  dalībvalstīm
  atļaut
  iegrāmatot PVN, izmantojot naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kas ļauj piegādātājam samaksāt PVN kompetentajai iestādei, kad tas ir saņēmis maksājumu par piegādi, un kas nosaka piegādātāja tiesības veikt atskaitījumu, samaksājot par piegādi. Tādējādi dalībvalstis varētu ieviest fakultatīvu naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kam nav negatīvas ietekmes uz PVN ieņēmumu naudas plūsmu.

| (4) | Lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības samaksāt PVN kompetentajai iestādei, pirms tie saņēmuši maksājumu no pircējiem vai pakalpojumu saņēmējiem, dalībvalstīm būtu
  jāatļauj
  iegrāmatot PVN, izmantojot naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kas ļauj piegādātājam samaksāt PVN kompetentajai iestādei, kad tas ir saņēmis maksājumu par piegādi, un kas nosaka piegādātāja tiesības veikt atskaitījumu, samaksājot par piegādi. Tādējādi dalībvalstis varētu ieviest fakultatīvu naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kam nav negatīvas ietekmes uz PVN ieņēmumu naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(4)

Lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības samaksāt PVN kompetentajai iestādei, pirms tie saņēmuši maksājumu no pircējiem vai pakalpojumu saņēmējiem, dalībvalstīm būtu
  jāatļauj
  iegrāmatot PVN, izmantojot naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kas ļauj piegādātājam samaksāt PVN kompetentajai iestādei, kad tas ir saņēmis maksājumu par piegādi, un kas nosaka piegādātāja tiesības veikt atskaitījumu, samaksājot par piegādi. Tādējādi dalībvalstis varētu ieviest fakultatīvu naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kam nav negatīvas ietekmes uz PVN ieņēmumu naudas plūsmu.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 7.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

91. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| (7a) | Direktīvas 91. panta 2. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:




  “Dalībvalstis piekrīt izmantot Eiropas Centrālās bankas publicēto valūtas kursu dienā, kurā nodoklis kļūst iekasējams, vai arī, ja kurss šajā dienā netiek publicēts, — iepriekšējā dienā publicēto kursu. Ja neviena no valūtām nav euro, maiņas kursu aprēķina, ņemot vērā euro maiņas kursu pret minētajām valūtām.” |
| --- | --- |

(7a)

Direktīvas 91. panta 2. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Dalībvalstis piekrīt izmantot Eiropas Centrālās bankas publicēto valūtas kursu dienā, kurā nodoklis kļūst iekasējams, vai arī, ja kurss šajā dienā netiek publicēts, — iepriekšējā dienā publicēto kursu. Ja neviena no valūtām nav euro, maiņas kursu aprēķina, ņemot vērā euro maiņas kursu pret minētajām valūtām.”

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 8. punkts

Direktīva 2006/112/EK

167.a pants – 2. punkts – ievaddaļa

2.   Dalībvalstis
  var paredzēt
  , ka saskaņā ar izvēles shēmu nodokļa maksātājam jāatliek atskaitīšanas tiesības izmantošana līdz brīdim, kad PVN ir samaksāts piegādātājam, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

2.   Dalībvalstis
  paredz
  , ka saskaņā ar izvēles shēmu nodokļa maksātājam jāatliek atskaitīšanas tiesības izmantošana līdz brīdim, kad PVN ir samaksāts piegādātājam, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 9. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2006/112/EK

178. pants – f punkts

| (c) | panta f) punktu aizstāj ar šādu:










  “f) | ja nodokļa maksātājam ir jāmaksā PVN kā pakalpojumu saņēmējam vai pircējam, piemērojot 194. līdz 197. pantu un 199. pantu, jāsaglabā rēķins, kas sagatavots saskaņā ar XI sadaļas 3. nodaļas 3.–6. iedaļas noteikumiem un jāievēro katras dalībvalsts noteiktās formalitātes.” |
| --- | --- | --- |

(c)

panta f) punktu aizstāj ar šādu:

“f)

ja nodokļa maksātājam ir jāmaksā PVN kā pakalpojumu saņēmējam vai pircējam, piemērojot 194. līdz 197. pantu un 199. pantu, jāsaglabā rēķins, kas sagatavots saskaņā ar XI sadaļas 3. nodaļas 3.–6. iedaļas noteikumiem un jāievēro katras dalībvalsts noteiktās formalitātes.”

svītrots

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 14. punkts

Direktīva 2006/112/EK

219.a pants

1.   Rēķina izsniegšanā piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī,
  kura piešķīrusi attiecīgajam nodokļa maksātājam PVN identifikācijas numuru, ar kuru tas ir veicis attiecīgo piegādi
  .

1.   Uz rēķina izsniegšanu attiecas noteikumi, ko piemēro dalībvalstī,
  kurā maksājams PVN
  .

Ja šāds numurs nav piešķirts
  , piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā piegādātājs reģistrējis uzņēmumu vai tam ir pastāvīga iestāde, no kuras tiek veikta piegāde, vai arī, ja šādas uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai pastāvīgas iestādes nav, – dalībvalstī, kurā ir tā pastāvīgā adrese vai dzīvesvieta
  , vai arī tam jāreģistrējas PVN maksāšanas nolūkā
  .

Ja PVN nav jāmaksā Eiropas Savienībā
  , piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā piegādātājs reģistrējis uzņēmumu vai tam ir filiāle, no kuras tiek veikta piegāde, vai arī, ja šādas uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai filiāles nav, – dalībvalstī, kurā ir tā pastāvīgā adrese vai dzīvesvieta.

Ja piegādātājs, kas izsniedz rēķinu par preču piegādi vai sniegtiem pakalpojumiem, kuriem piemērojams nodoklis, neveic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā maksājams PVN, un par PVN nomaksu atbildīga ir persona, kam piegādātas preces vai kam sniegti pakalpojumi, tad uz rēķina izsniegšanu attiecas noteikumi, ko piemēro dalībvalstī, kurā preču vai pakalpojumu piegādātājs veic uzņēmējdarbību vai tam ir pastāvīgs uzņēmums vai filiāle, no kuras ir veikta piegāde.

Ja piegādātājs neveic uzņēmējdarbību ES, tad uz rēķinu izsniegšanu neattiecas šīs direktīvas noteikumi.

2.   Ja
  pircējs vai pakalpojumu saņēmējs reģistrēts dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, no kuras veikta piegāde, un saņēmējam jāmaksā PVN
  , rēķina izsniegšanā piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī,
  kura piešķīra
  PVN
  identifikācijas numuru, ar kuru saņēmējs saņēma preču piegādi vai pakalpojumus
  .

2.   Ja
  rēķinu sagatavo
  preču vai pakalpojumu
  saņēmējs (pašsagatavots rēķins) un
  viņš ir atbildīgs par PVN nomaksu, uz rēķina izsniegšanu attiecas noteikumi, ko piemēro dalībvalstī,
  kurā maksājams
  PVN.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 16. punkts

Direktīva 2006/112/EK

220.a pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| a) | ja preču piegādes vai sniedzamo pakalpojumu summa, kam uzliekams nodoklis, nepārsniedz
  EUR 200
  ; |
| --- | --- |

a)

ja preču piegādes vai sniedzamo pakalpojumu summa, kam uzliekams nodoklis, nepārsniedz
  EUR 200
  ;

| (a) | ja preču piegādes vai sniedzamo pakalpojumu summa, kam uzliekams nodoklis, nepārsniedz
  EUR 300
  ; |
| --- | --- |

(a)

ja preču piegādes vai sniedzamo pakalpojumu summa, kam uzliekams nodoklis, nepārsniedz
  EUR 300
  ;

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 17. punkts

Direktīva 2006/112/EK

221. pants

Dalībvalstis var noteikt nodokļa maksātājiem pienākumu izsniegt
  vienkāršotu
  rēķinu par preču piegādēm vai pakalpojumu sniegšanu, kas nav 220. pantā minētās piegādes, ja preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana veikta to teritorijā.

1.
     
  Dalībvalstis var noteikt nodokļa maksātājiem pienākumu saskaņā ar 226. vai 226.b pantu
  izsniegt rēķinu par preču piegādēm vai pakalpojumu sniegšanu, kas nav 220. pantā minētās piegādes, ja preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana veikta to teritorijā.

2.
     
  Dalībvalstis var atbrīvot nodokļu maksātājus no 220. vai 220.a pantā minētā pienākuma izsniegt rēķinu par preču piegādēm vai pakalpojumu sniegšanu, ko viņi veikuši to teritorijā un kas saskaņā ar 110. un 111. pantu, 125. panta 1. punktu, 127. pantu, 128. panta 1. punktu, 132., 135., 136., 375., 376. un 377. pantu, 378. panta 2. punktu, 379. panta 2. punktu un 380. līdz 390. pantu atbrīvoti no nodokļiem, – ar iepriekšējā posmā maksātā PVN atskaitīšanu vai bez tās.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 17. punkts

Direktīva 2006/112/EK

222. pants

Rēķins ir jāizsniedz ne vēlāk kā
  tā mēneša
  15. datumā
  , kas seko pēc
  mēneša, kurā iestājies nodokļa iekasējamības gadījums.

Rēķins ir jāizsniedz ne vēlāk kā 15. datumā
  divus mēnešus pēc tā
  mēneša, kurā iestājies nodokļa iekasējamības gadījums.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 19. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2006/112/EK

226. pants – 4. punkts

| 4) | pircēja vai pakalpojumu saņēmēja PVN identifikācijas numurs, kas paredzēts 214. pantā; |
| --- | --- |

4)

pircēja vai pakalpojumu saņēmēja PVN identifikācijas numurs, kas paredzēts 214. pantā;

| 4) | pircēja vai pakalpojumu saņēmēja PVN reģistrācijas numurs, kurš paredzēts 214. pantā
  un ar kuru viņš saņēmis preces vai pakalpojumus, par ko saņēmējam ir jāmaksā PVN, vai saņēmis preces, kā noteikts 138. pantā
  ; |
| --- | --- |

4)

pircēja vai pakalpojumu saņēmēja PVN reģistrācijas numurs, kurš paredzēts 214. pantā
  un ar kuru viņš saņēmis preces vai pakalpojumus, par ko saņēmējam ir jāmaksā PVN, vai saņēmis preces, kā noteikts 138. pantā
  ;

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 20. punkts

Direktīva 2006/112/EK

226.b pants

Vienkāršotos rēķinos, kas izsniegti saskaņā ar 220.a un 221. pantu, jānorāda tikai šāda informācija:

1.
     Vienkāršotos rēķinos, kas izsniegti saskaņā ar 220.a un 221. pantu, jānorāda tikai šāda informācija:

| a) | rēķina izsniegšanas datums; |
| --- | --- |

a)

rēķina izsniegšanas datums;

| a) | rēķina izsniegšanas datums; |
| --- | --- |

a)

rēķina izsniegšanas datums;

| b) | nodokļa maksātājs, kas veic piegādi; |
| --- | --- |

b)

nodokļa maksātājs, kas veic piegādi;

| b) | nodokļa maksātājs, kas veic piegādi
  , norādot šīs personas PVN reģistrācijas numuru
  ; |
| --- | --- |

b)

nodokļa maksātājs, kas veic piegādi
  , norādot šīs personas PVN reģistrācijas numuru
  ;

| c) | piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu veids un to vērtība; |
| --- | --- |

c)

piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu veids un to vērtība;

| c) | piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu veids un to vērtība; |
| --- | --- |

c)

piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu veids un to vērtība;

| d) | maksājamā vai kreditējamā PVN summa, vai arī tās aprēķinam vajadzīgā informācija. |
| --- | --- |

d)

maksājamā vai kreditējamā PVN summa, vai arī tās aprēķinam vajadzīgā informācija.

| d) | PVN likme un
  maksājamā vai kreditējamā PVN summa, vai arī tās aprēķinam vajadzīgā informācija; |
| --- | --- |

d)

PVN likme un
  maksājamā vai kreditējamā PVN summa, vai arī tās aprēķinam vajadzīgā informācija;

| da) | precīza un nepārprotama atsauce uz šo sākotnējo rēķinu, ja izsniegtais rēķins ir dokuments vai paziņojums, ar ko groza sākotnējo rēķinu, kā minēts 219. pantā. |
| --- | --- |

da)

precīza un nepārprotama atsauce uz šo sākotnējo rēķinu, ja izsniegtais rēķins ir dokuments vai paziņojums, ar ko groza sākotnējo rēķinu, kā minēts 219. pantā.

2.
     
  Dalībvalstis var prasīt, lai vienkāršotos rēķinos, kas izsniegti saskaņā ar 220.a un 221. pantu, iekļauj šādu papildu informāciju attiecībā uz īpašiem darījumiem vai nodokļu maksātāju kategorijām:

| a) | nodokļa maksātāju, kas veic piegādi, norādot šīs personas vārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

nodokļa maksātāju, kas veic piegādi, norādot šīs personas vārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | kārtas numuru, pamatojoties uz vienu vai vairākām sērijām, ar ko identificē rēķinu; |
| --- | --- |

b)

kārtas numuru, pamatojoties uz vienu vai vairākām sērijām, ar ko identificē rēķinu;

| c) | saņēmēju, norādot šīs personas PVN reģistrācijas numuru, vārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

c)

saņēmēju, norādot šīs personas PVN reģistrācijas numuru, vārdu vai nosaukumu un adresi;

| d) | 226. un 226.a pantā paredzēto informāciju, ja pastāv atbrīvojums no PVN vai ja saņēmējs ir atbildīgs par PVN nomaksu. |
| --- | --- |

d)

226. un 226.a pantā paredzēto informāciju, ja pastāv atbrīvojums no PVN vai ja saņēmējs ir atbildīgs par PVN nomaksu.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 22. punkts

Direktīva 2006/112/EK

230. pants

Rēķinā norādītās summas var izteikt jebkurā valūtā, ja vien maksājamā vai kreditējamā PVN summa ir izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā piegādātas preces vai sniegti pakalpojumi, izmantojot
  Eiropas Centrālās bankas publicēto
  valūtas
  kursu dienā, kurā nodoklis kļūst iekasējams, vai arī, ja kurss šajā dienā netiek publicēts, – iepriekšējās publikācijas dienas kursu
  .

Rēķinā norādītās summas var izteikt jebkurā valūtā, ja vien maksājamā vai kreditējamā PVN summa ir izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā piegādātas preces vai sniegti pakalpojumi, izmantojot
  vienu no 91. pantā minētajiem
  valūtas maiņas kursiem
  .

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 25. punkts

Direktīva 2006/112/EK

233., 234., 235. un 237. panti

| (25) | Direktīvas 233., 234.,235.
  un 237.
  pantu svītro. |
| --- | --- |

(25)

Direktīvas 233., 234.,235.
  un 237.
  pantu svītro.

| (25) | Direktīvas 233., 234.
  un
  235. pantu svītro. |
| --- | --- |

(25)

Direktīvas 233., 234.
  un
  235. pantu svītro.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 25.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

237. pants

| (25a) | Direktīvas 237. pantu aizstāj ar šādu pantu:



  “237. pants



  Visas dalībvalstis līdz 2013. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai novērtējuma ziņojumu par elektroniskās rēķinu piesūtīšanas īstenošanu. Šajā ziņojumā jo īpaši norāda visus tehniskos sarežģījumus vai trūkumus, ar ko saskārušās apliekamās personas un nodokļu iekasēšanas iestāde, iekļaujot arī novērtējumu par jebkādu ar elektronisko rēķinu piesūtīšanu saistītu krāpniecisku darbību ietekmi, kas izriet no tā, ka tika atcelta prasība elektroniskos rēķinos ietvert elektronisko datu apmaiņu (EDI) vai elektronisko parakstu. Ņemot vērā dalībvalstu novērtējuma ziņojumus, Komisija līdz 2014. gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu kopā ar atbilstošiem priekšlikumiem.” |
| --- | --- |

(25a)

Direktīvas 237. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“237. pants

Visas dalībvalstis līdz 2013. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai novērtējuma ziņojumu par elektroniskās rēķinu piesūtīšanas īstenošanu. Šajā ziņojumā jo īpaši norāda visus tehniskos sarežģījumus vai trūkumus, ar ko saskārušās apliekamās personas un nodokļu iekasēšanas iestāde, iekļaujot arī novērtējumu par jebkādu ar elektronisko rēķinu piesūtīšanu saistītu krāpniecisku darbību ietekmi, kas izriet no tā, ka tika atcelta prasība elektroniskos rēķinos ietvert elektronisko datu apmaiņu (EDI) vai elektronisko parakstu. Ņemot vērā dalībvalstu novērtējuma ziņojumus, Komisija līdz 2014. gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu kopā ar atbilstošiem priekšlikumiem.”

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 29. punkts

Direktīva 2006/112/EK

244. pants – 3. punkts

Rēķinu glabāšanai piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā nodokļa maksātājs reģistrējis uzņēmumu vai tam ir pastāvīga iestāde, no kuras tiek veikta piegāde vai kam tiek veikta piegāde, vai – ja šādas uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai pastāvīgas iestādes nav – dalībvalstī, kurā ir tā pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta, vai arī tam jāreģistrējas PVN maksāšanas nolūkā.

Rēķinu glabā tādā formātā, kādā tas saņemts, t.i., papīra vai elektroniskā formātā. Rēķinu papīra formātā var pārvērst elektroniskā formātā. Citos aspektos
  rēķinu glabāšanai piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā nodokļa maksātājs reģistrējis uzņēmumu vai viņam ir pastāvīga iestāde, no kuras tiek veikta piegāde vai kam tiek veikta piegāde, vai – ja šādas uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai pastāvīgas iestādes nav – dalībvalstī, kurā ir viņa pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta, vai arī viņam ir jāreģistrējas PVN maksāšanas nolūkā.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 32. punkts

Direktīva 2006/112/EK

247. pants

Nodokļa maksātājs nodrošina rēķinu glabāšanu
  sešus gadus
  .

Nodokļa maksātājs nodrošina rēķinu glabāšanu
  piecus gadus
  .
  Šis pants neierobežo dalībvalstīs spēkā esošos noteikumus, ar kuriem reglamentē citas ar PVN tieši nesaistītas jomas un ar kuriem ir noteikti atšķirīgi apliecinošo dokumentu, tostarp rēķinu, obligātas glabāšanas periodi.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 34. punkts

Direktīva 2006/112/EK

248.a pants

| (34) | Direktīvas XI sadaļas 4. nodaļas 3. iedaļā tiek iekļauts šāds 248.a pants:



  “248.a pants



  Kontroles nolūkā dalībvalstis, kurās maksājams nodoklis, var pieprasīt, lai noteikti rēķini tiktu pārtulkoti to oficiālajās valodās.” |
| --- | --- |

(34)

Direktīvas XI sadaļas 4. nodaļas 3. iedaļā tiek iekļauts šāds 248.a pants:

“248.a pants

Kontroles nolūkā dalībvalstis, kurās maksājams nodoklis, var pieprasīt, lai noteikti rēķini tiktu pārtulkoti to oficiālajās valodās.”

svītrots

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 36.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

XIV virsraksts – 4.a nodaļa (jauna)

| (36a) | Aiz 401. panta iekļauj šādu nodaļu:




  “4.a nodaļa




  E-pārvaldība



  401.a pants



  Lai izveidotu efektīvu un uzticamu e-pārvaldību PVN jomā, Komisija novērtē dalībvalstīs īstenotos e-pārvaldības pasākumus un izmantotos līdzekļus un sekmē dalībvalstu paraugprakses apmaiņu šajā jomā. Turklāt Komisija izmanto Kopienas programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai iekšējā tirgū (Fiscalis 2013), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (1), kopā ar citiem pašreizējiem ES finansēšanas mehānismiem, piemēram, ES struktūrfondiem, lai sniegtu tehnisko atbalstu dalībvalstīm, kurās visvairāk vajadzīga e-pārvaldības modernizācija, nodrošinot tām piekļuvi galvenajām Eiropas IT sistēmām un iespēju tās izmantot. |
| --- | --- |

(36a)

Aiz 401. panta iekļauj šādu nodaļu:

“4.a nodaļa

E-pārvaldība

401.a pants

Lai izveidotu efektīvu un uzticamu e-pārvaldību PVN jomā, Komisija novērtē dalībvalstīs īstenotos e-pārvaldības pasākumus un izmantotos līdzekļus un sekmē dalībvalstu paraugprakses apmaiņu šajā jomā. Turklāt Komisija izmanto Kopienas programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai iekšējā tirgū (Fiscalis 2013), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (1), kopā ar citiem pašreizējiem ES finansēšanas mehānismiem, piemēram, ES struktūrfondiem, lai sniegtu tehnisko atbalstu dalībvalstīm, kurās visvairāk vajadzīga e-pārvaldības modernizācija, nodrošinot tām piekļuvi galvenajām Eiropas IT sistēmām un iespēju tās izmantot.

---

(1)  

  OV L 330, 15.12.2007., 1. lpp”.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/162

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsPārvietojamās spiediena iekārtas ***I

P7_TA(2010)0122

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārvietojamām spiediena iekārtām (COM(2009)0482 – C7-0161/2009 – 2009/0131(COD))

2011/C 81 E/28

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0482),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0161/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 17. februāra atzinumu,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0101/2010),

| 1. | pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | ņem vērā šai normatīvai rezolūcijai pievienoto paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā šai normatīvai rezolūcijai pievienoto paziņojumu;

| 3. | aicina Komisiju vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsP7_TC1-COD(2009)0131

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5 maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2010/35/ES.)

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsPIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums par LESD 290. pantu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija paziņo, ka šīs direktīvas noteikumi neskar nekādas turpmākas iestāžu nostājas attiecībā uz to, kā tiek īstenots LESD 290. pants vai atsevišķi leģislatīvi akti, kas ietver minētos noteikumus.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/164

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsAviācijas drošības nodevas ***I

P7_TA(2010)0123

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aviācijas drošības nodevām (COM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD))

2011/C 81 E/29

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0217),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0038/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 5. novembra atzinumu,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0035/2010),

| 1. | pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsP7_TC1-COD(2009)0063

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par aviācijas drošības nodevām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Aviācijas drošība Eiropas lidostās galvenokārt ir valsts atbildība. ▐Ir jāizveido vienota sistēma, kas reglamentētu drošības nodevu galvenos aspektus un to, kā nodevas tiek noteiktas, jo šādas sistēmas neesības gadījumā pamatprasības
  iestādes, kas šādas nodevas nosaka,
  un lidostas lietotāju attiecībās var netikt ievērotas. |
| --- | --- |

(1)

Aviācijas drošība Eiropas lidostās galvenokārt ir valsts atbildība. ▐Ir jāizveido vienota sistēma, kas reglamentētu drošības nodevu galvenos aspektus un to, kā nodevas tiek noteiktas, jo šādas sistēmas neesības gadījumā pamatprasības
  iestādes, kas šādas nodevas nosaka,
  un lidostas lietotāju attiecībās var netikt ievērotas.

| (2) | Nodevu iekasēšana par aeronavigācijas pakalpojumu un lidlauka pakalpojumu sniegšanu ir jau izskatīta attiecīgi Komisijas Regulā (EK) Nr. 1794/2006 (2006. gada 6. decembris), ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (3), un Padomes Direktīvā 96/67/EK (1996. gada 15. oktobris) par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (4). |
| --- | --- |

(2)

Nodevu iekasēšana par aeronavigācijas pakalpojumu un lidlauka pakalpojumu sniegšanu ir jau izskatīta attiecīgi Komisijas Regulā (EK) Nr. 1794/2006 (2006. gada 6. decembris), ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (3), un Padomes Direktīvā 96/67/EK (1996. gada 15. oktobris) par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (4).

| (3) | Ir ļoti svarīgi, lai lidostu lietotāji no ▐iestādes,
  kura nosaka un piemēro nodevas,
  regulāri saņemtu informāciju par to, kā un uz kāda pamata tiek aprēķinātas civilās aviācijas drošības nodevas. Šī informācija sniegs
  lidostu lietotājiem
  priekšstatu par izmaksām, kas radušās saistībā ar drošības pakalpojumu sniegšanu,
  piemēram, to pakalpojumu sniegšanu, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 300/2008 (2008. gada 11. marts) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (5) un tās īstenošanas noteikumos
  , par attiecīgo investīciju produktivitāti
  un visām dotācijām un subsīdijām, ko iestādes piešķir drošības nolūkiem
  . Lai
  kompetentā
  iestāde,
  kura nosaka vai piemēro nodevas,
  varētu precīzi novērtēt prasības saistībā ar nākotnē vajadzīgajām investīcijām, lidostas lietotājiem
  būtu
  savlaicīgi jāsniedz informācija
  kompetentajai
  iestādei par darbības prognozēm, attīstības projektiem un īpašām prasībām un vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Ir ļoti svarīgi, lai lidostu lietotāji no ▐iestādes,
  kura nosaka un piemēro nodevas,
  regulāri saņemtu informāciju par to, kā un uz kāda pamata tiek aprēķinātas civilās aviācijas drošības nodevas. Šī informācija sniegs
  lidostu lietotājiem
  priekšstatu par izmaksām, kas radušās saistībā ar drošības pakalpojumu sniegšanu,
  piemēram, to pakalpojumu sniegšanu, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 300/2008 (2008. gada 11. marts) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (5) un tās īstenošanas noteikumos
  , par attiecīgo investīciju produktivitāti
  un visām dotācijām un subsīdijām, ko iestādes piešķir drošības nolūkiem
  . Lai
  kompetentā
  iestāde,
  kura nosaka vai piemēro nodevas,
  varētu precīzi novērtēt prasības saistībā ar nākotnē vajadzīgajām investīcijām, lidostas lietotājiem
  būtu
  savlaicīgi jāsniedz informācija
  kompetentajai
  iestādei par darbības prognozēm, attīstības projektiem un īpašām prasībām un vajadzībām.

| (4) | Tā kā
  finansēšanas un
  naudas apjoma noteikšanas un iekasēšanas metodes drošības izmaksu segšanai Savienībā ir atšķirīgas, ir jāsaskaņo pamats drošības izmaksu tarifikācijai Savienības lidostās, kas drošības izmaksas atspoguļo drošības nodevās. Šajās lidostās nodevām ir jābūt saistītām ar drošības pakalpojumu izmaksām, ņemot vērā eventuālo valsts sektora iesaistīšanos drošības izmaksu finansēšanā
  nolūkā novērst peļņas gūšanu un nodrošināt attiecīgajās lidostās piemērotus un ekonomiskus drošības pakalpojumus un aprīkojumus
  . |
| --- | --- |

(4)

Tā kā
  finansēšanas un
  naudas apjoma noteikšanas un iekasēšanas metodes drošības izmaksu segšanai Savienībā ir atšķirīgas, ir jāsaskaņo pamats drošības izmaksu tarifikācijai Savienības lidostās, kas drošības izmaksas atspoguļo drošības nodevās. Šajās lidostās nodevām ir jābūt saistītām ar drošības pakalpojumu izmaksām, ņemot vērā eventuālo valsts sektora iesaistīšanos drošības izmaksu finansēšanā
  nolūkā novērst peļņas gūšanu un nodrošināt attiecīgajās lidostās piemērotus un ekonomiskus drošības pakalpojumus un aprīkojumus
  .

| (5) | Ir svarīgi, lai pārredzamība attiecībā uz valsts drošības pasākumu
  izmantošanu
  būtu daudz stingrāka par kopīgajiem pamatstandartiem, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 300/2008. |
| --- | --- |

(5)

Ir svarīgi, lai pārredzamība attiecībā uz valsts drošības pasākumu
  izmantošanu
  būtu daudz stingrāka par kopīgajiem pamatstandartiem, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 300/2008.

| (6) | Katrā dalībvalstī, kuras lidostās piemēro drošības nodevas,
  neatkarīgai uzraudzības iestādei būtu jānodrošina pareiza un efektīva šīs direktīvas piemērošana. Šīs iestādes rīcībā
  būtu
  jābūt visiem nepieciešamajiem personāla, zināšanu un finanšu resursiem paredzēto uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

(6)

Katrā dalībvalstī, kuras lidostās piemēro drošības nodevas,
  neatkarīgai uzraudzības iestādei būtu jānodrošina pareiza un efektīva šīs direktīvas piemērošana. Šīs iestādes rīcībā
  būtu
  jābūt visiem nepieciešamajiem personāla, zināšanu un finanšu resursiem paredzēto uzdevumu veikšanai.

| (7) | Dalībvalstīm būtu jādod iespēja piemērot vienotu nodevu sistēmu, kas aptvertu lidostu tīklu vai citas lidostu grupas, tostarp lidostas, kas apkalpo vienu un to pašu pilsētu vai konurbāciju. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm būtu jādod iespēja piemērot vienotu nodevu sistēmu, kas aptvertu lidostu tīklu vai citas lidostu grupas, tostarp lidostas, kas apkalpo vienu un to pašu pilsētu vai konurbāciju.

| (8) | Aprēķinot drošības nodevas attiecībā uz to atbilstību izmaksām, kā pamats būtu jāizmanto objektīvi kritēriji, piemēram, kritēriji, kas noteikti atbilstīgos Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas dokumentos, kuros ņemts vērā pasažieru skaits, gaisa kuģa maksimālais svars pie pacelšanās vai abi faktori. |
| --- | --- |

(8)

Aprēķinot drošības nodevas attiecībā uz to atbilstību izmaksām, kā pamats būtu jāizmanto objektīvi kritēriji, piemēram, kritēriji, kas noteikti atbilstīgos Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas dokumentos, kuros ņemts vērā pasažieru skaits, gaisa kuģa maksimālais svars pie pacelšanās vai abi faktori.

| (9) | Ņemot vērā to, ka veicamās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs jo dalībvalstu līmenī drošības nodevu sistēmas nevar vienoti ieviest visā Savienībā, un to, ka darbības mēroga vai ietekmes dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka veicamās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs jo dalībvalstu līmenī drošības nodevu sistēmas nevar vienoti ieviest visā Savienībā, un to, ka darbības mēroga vai ietekmes dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šī direktīva nosaka kopīgus principus drošības nodevu iekasēšanai Savienības lidostās.

2.   Šo direktīvu piemēro lidostām, kuras atrodas teritorijā, uz ko attiecas Līgumā paredzētie noteikumi,
  un kurās ir atļauta komerciālā satiksme
  .

Šo direktīvu nepiemēro nodevām, kuras ievāc, lai samaksātu par maršrutā vai terminālī sniegtajiem aeronavigācijas pakalpojumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1794/2006, vai maksājumiem, kurus ievāc, lai samaksātu par Direktīvas 96/67/EK pielikumā minētajiem lidlauka pakalpojumiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “lidosta” ir zemes platība, kas ir īpaši pielāgota, lai veiktu gaisa kuģu nolaišanos, pacelšanos un manevrēšanu, tostarp palīgiekārtas, kas var tikt izmantotas minēto darbību veikšanai atbilstoši gaisa satiksmes un pakalpojumu prasībām, tai skaitā iekārtas, kas vajadzīgas komerciālo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

a)

“lidosta” ir zemes platība, kas ir īpaši pielāgota, lai veiktu gaisa kuģu nolaišanos, pacelšanos un manevrēšanu, tostarp palīgiekārtas, kas var tikt izmantotas minēto darbību veikšanai atbilstoši gaisa satiksmes un pakalpojumu prasībām, tai skaitā iekārtas, kas vajadzīgas komerciālo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanai;

| b) | “lidostas pārvaldes iestāde” ir iestāde, kuras mērķis — apvienojumā ar citām darbībām vai veicot tās atsevišķi — saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem ir lidostas infrastruktūras administrēšana un pārvaldība un attiecīgās lidostas dažādo operatoru darbības koordinēšana un kontrole; |
| --- | --- |

b)

“lidostas pārvaldes iestāde” ir iestāde, kuras mērķis — apvienojumā ar citām darbībām vai veicot tās atsevišķi — saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem ir lidostas infrastruktūras administrēšana un pārvaldība un attiecīgās lidostas dažādo operatoru darbības koordinēšana un kontrole;

| c) | “lidostu tīkls” ir vairākas lidostas dalībvalstī, ko pārvalda attiecīgās valsts kompetentās iestādes noteikta lidostu pārvaldes iestāde; |
| --- | --- |

c)

“lidostu tīkls” ir vairākas lidostas dalībvalstī, ko pārvalda attiecīgās valsts kompetentās iestādes noteikta lidostu pārvaldes iestāde;

| d) | “kompetenta iestāde” ir lidostas pārvaldes iestāde vai jebkāda cita struktūra vai iestāde, kuras pienākumos ir aviācijas drošības nodevu piemērošana un to lieluma un struktūras noteikšana Savienības lidostās; |
| --- | --- |

d)

“kompetenta iestāde” ir lidostas pārvaldes iestāde vai jebkāda cita struktūra vai iestāde, kuras pienākumos ir aviācijas drošības nodevu piemērošana un to lieluma un struktūras noteikšana Savienības lidostās;

| e) | “lidostas lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par pasažieru, pasta sūtījumu un/vai kravu gaisa pārvadājumiem no attiecīgās lidostas vai uz to; |
| --- | --- |

e)

“lidostas lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par pasažieru, pasta sūtījumu un/vai kravu gaisa pārvadājumiem no attiecīgās lidostas vai uz to;

| f) | “drošības nodeva” ir maksājums,
  ko dažādās formās iekasē kāda struktūra, lidosta vai lidostas lietotājs un
  kas ir īpaši paredzēts, lai segtu visas obligāto drošības pasākumu izmaksas vai to daļu ar mērķi aizsargāt civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām.
  Šīs aviācijas drošības izmaksas var ietvert izmaksas, kas saistītas ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 piemērošanu, vai attiecīgajai iestādei īstenojot regulatīvās vai uzraudzības izmaksas; |
| --- | --- |

f)

“drošības nodeva” ir maksājums,
  ko dažādās formās iekasē kāda struktūra, lidosta vai lidostas lietotājs un
  kas ir īpaši paredzēts, lai segtu visas obligāto drošības pasākumu izmaksas vai to daļu ar mērķi aizsargāt civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām.
  Šīs aviācijas drošības izmaksas var ietvert izmaksas, kas saistītas ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 piemērošanu, vai attiecīgajai iestādei īstenojot regulatīvās vai uzraudzības izmaksas;

| g) | “aviācijas drošība” ir to pasākumu, kā arī cilvēku un materiālo resursu kopums, kuri paredzēti civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību. |
| --- | --- |

g)

“aviācijas drošība” ir to pasākumu, kā arī cilvēku un materiālo resursu kopums, kuri paredzēti civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību.

3. pants

Nediskriminācija

Dalībvalstis nodrošina, ka drošības nodevas nav diskriminējošas attiecībā uz lidostas lietotājiem vai aviopasažieriem.

4. pants

Lidostu tīkls

Dalībvalstis var ļaut lidostu tīkla kompetentajai iestādei izveidot kopīgu un pārredzamu drošības nodevu iekasēšanas sistēmu, kas aptver lidostu tīklu.

5. pants

Vienotas tarifikācijas sistēmas

Pēc tam, kad ir informēta Komisija, dalībvalstis atbilstoši Savienības tiesību aktiem kompetentajai iestādei var ļaut piemērot vienotu un pārredzamu tarifikācijas sistēmu lidostās, kuras sniedz pakalpojumus vienā un tajā pašā pilsētā vai konurbācijā, ar nosacījumu, ka katra no šīm lidostām pilnībā ievēro 7. pantā noteiktās pārredzamības prasības.

6. pants

Apspriešanās
  un tiesiskā aizsardzība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  kompetentajai
  iestādei ir piekļuve visai vajadzīgajai informācijai par izmaksām, kas saistītas ar aviācijas drošības pakalpojumu sniegšanu lidostā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka ▐tiek noteikta obligāta ▐procedūra
  regulārām apspriedēm starp kompetento iestādi un lidostas lietotājiem vai lidostas lietotāju apvienību pārstāvjiem un gaisa pasažieru apvienībām
  attiecībā uz drošības nodevu sistēmas darbību un šādu nodevu apjomu. Šādas apspriešanās notiek ne retāk kā vienu reizi gadā,
  ja vien iepriekšējās apspriešanās laikā par to nav panākta cita vienošanās.Ja starp kompetento iestādi un lidostas lietotājiem ir noslēgts daudzgadu līgums, tad apspriešanās notiek tā, kā paredzēts šajā līgumā. Dalībvalstīm ir tiesības prasīt biežākas apspriešanās
  .

3.   
  Kompetentā
  iestāde jebkuru priekšlikumu par izmaiņu ieviešanu drošības nodevu sistēmā vai to apjomā iesniedz lidostas lietotājiem
  vai lidostas lietotāju apvienību pārstāvjiem
  ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms priekšlikuma stāšanās spēkā, norādot arī ierosināto izmaiņu iemeslus.
  Kompetentā
  iestāde apspriežas ar lidostas lietotājiem par ierosinātajām izmaiņām un pirms lēmuma pieņemšanas ņem vērā viņu viedokli.

4.   
  Kompetentā
  iestāde publicē savu lēmumu ne vēlāk kā divus mēnešus pirms tā stāšanās spēkā. Ja starp
  kompetento
  iestādi un lidostas lietotājiem netiek panākta vienošanās par ierosinātajām izmaiņām,
  kompetentā
  iestāde pamato savu lēmumu attiecībā uz lidostas lietotājiem.

5.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka domstarpību gadījumā saistībā ar kompetentās iestādes pieņemto lēmumu par drošības nodevām katra no pusēm saskaņā ar 10. pantu var lūgt neatkarīgas uzraudzības iestādes iejaukšanos, kura izskata sistēmas vai drošības nodevu lieluma izmaiņu pamatojumu.

6.
     
  Dalībvalsts var nolemt nepiemērot 5. punktu attiecībā uz aviācijas drošības nodevu lieluma vai struktūras izmaiņām tajās lidostās, kurās:

| a) | atbilstoši valstu tiesību aktiem ir spēkā obligāta procedūra, saskaņā ar kuru aviācijas drošības nodevas vai to maksimālo līmeni nosaka vai apstiprina neatkarīgā uzraudzības iestāde; vai |
| --- | --- |

a)

atbilstoši valstu tiesību aktiem ir spēkā obligāta procedūra, saskaņā ar kuru aviācijas drošības nodevas vai to maksimālo līmeni nosaka vai apstiprina neatkarīgā uzraudzības iestāde; vai

| b) | atbilstoši valstu tiesību aktiem ir spēkā obligāta procedūra, saskaņā ar kuru neatkarīgā uzraudzības iestāde regulāri vai pēc ieinteresēto personu pieprasījuma pārbauda to, vai šādās lidostās valda efektīva konkurence. Ja šādas pārbaudes rezultāti to pieļauj, dalībvalsts pieņem lēmumu, ka aviācijas drošības nodevas vai to maksimālo līmeni nosaka vai apstiprina neatkarīgā uzraudzības iestāde. Šis lēmums ir spēkā tik ilgi, cik nepieciešams, pamatojoties uz šīs iestādes veikto pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

atbilstoši valstu tiesību aktiem ir spēkā obligāta procedūra, saskaņā ar kuru neatkarīgā uzraudzības iestāde regulāri vai pēc ieinteresēto personu pieprasījuma pārbauda to, vai šādās lidostās valda efektīva konkurence. Ja šādas pārbaudes rezultāti to pieļauj, dalībvalsts pieņem lēmumu, ka aviācijas drošības nodevas vai to maksimālo līmeni nosaka vai apstiprina neatkarīgā uzraudzības iestāde. Šis lēmums ir spēkā tik ilgi, cik nepieciešams, pamatojoties uz šīs iestādes veikto pārbaudi.

Šā punkta īstenošanai dalībvalsts piemērotās procedūras, nosacījumi un kritēriji ir atbilstoši, objektīvi, nediskriminējoši un pārredzami.

7. pants

Pārredzamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  kompetentā
  iestāde katram lidostas lietotājam
  vai
  lidostas lietotāju
  apvienībām
  vai pārstāvjiem
  katru reizi, kad paredzēta 6. panta 2. punktā minētā apspriešanās,
  sniedz informāciju par aspektiem, pamatojoties uz kuriem tiek
  noteikta
  visu lidostā iekasēto drošības nodevu
  struktūra vai
  apjoms
  saskaņā ar savu atbildības jomu
  . Šajā informācijā ir jāietver vismaz:

| a) | par iekasētajām drošības nodevām sniegto dažādo pakalpojumu un infrastruktūras saraksts; |
| --- | --- |

a)

par iekasētajām drošības nodevām sniegto dažādo pakalpojumu un infrastruktūras saraksts;

| b) | drošības nodevu aprēķināšanas metode; |
| --- | --- |

b)

drošības nodevu aprēķināšanas metode;

| c) | kopējo izmaksu struktūra aprīkojumam un pakalpojumiem, uz ko attiecas drošības nodevas; |
| --- | --- |

c)

kopējo izmaksu struktūra aprīkojumam un pakalpojumiem, uz ko attiecas drošības nodevas;

| d) | ar ▐drošības
  nodevām
  saistītie ieņēmumi un
  ar tām saistīto pakalpojumu kopējās
  izmaksas; |
| --- | --- |

d)

ar ▐drošības
  nodevām
  saistītie ieņēmumi un
  ar tām saistīto pakalpojumu kopējās
  izmaksas;

| e) | kopējais personāla skaits, kas nodarbināti to pakalpojumu jomā, par kuriem tiek iekasētas drošības nodevas; |
| --- | --- |

e)

kopējais personāla skaits, kas nodarbināti to pakalpojumu jomā, par kuriem tiek iekasētas drošības nodevas;

| f) | jebkāds valsts finansējums aprīkojumam un pakalpojumiem, uz ko attiecas drošības nodevas; |
| --- | --- |

f)

jebkāds valsts finansējums aprīkojumam un pakalpojumiem, uz ko attiecas drošības nodevas;

| g) | prognozes par drošības nodevu apjomu,
  ņemot vērā ierosinātās investīcijas, satiksmes pieaugumu un palielinātos drošības draudus
  ; |
| --- | --- |

g)

prognozes par drošības nodevu apjomu,
  ņemot vērā ierosinātās investīcijas, satiksmes pieaugumu un palielinātos drošības draudus
  ;

| h) | plānotās investīcijas, kas varētu būtiski ietekmēt drošības nodevu apjomu. |
| --- | --- |

h)

plānotās investīcijas, kas varētu būtiski ietekmēt drošības nodevu apjomu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka lidostas lietotāji pirms katras apspriešanās
  kompetentajai
  iestādei iesniedz informāciju, kā tas paredzēts 6. pantā, jo īpaši par:

| a) | prognozēm attiecībā uz pārvadājumiem; |
| --- | --- |

a)

prognozēm attiecībā uz pārvadājumiem;

| b) | prognozēm attiecībā uz gaisa kuģu flotes sastāvu un paredzēto izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

prognozēm attiecībā uz gaisa kuģu flotes sastāvu un paredzēto izmantošanu;

| c) | attīstības projektiem attiecīgajā lidostā; |
| --- | --- |

c)

attīstības projektiem attiecīgajā lidostā;

| d) | prasībām attiecīgajā lidostā; |
| --- | --- |

d)

prasībām attiecīgajā lidostā;

| e) | lidostas lietotāju pasažieriem, kas aizlido no lidostas, piemēroto drošības nodevu apjomu un informāciju par komponentiem, pēc kuriem nosaka šīs nodevas saskaņā ar 1. punkta a) līdz h) apakšpunktiem. |
| --- | --- |

e)

lidostas lietotāju pasažieriem, kas aizlido no lidostas, piemēroto drošības nodevu apjomu un informāciju par komponentiem, pēc kuriem nosaka šīs nodevas saskaņā ar 1. punkta a) līdz h) apakšpunktiem.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par kompetentās iestādes un lidostas lietotāju piemēroto drošības nodevu summu ir publiski pieejama.

4.
     
  Saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbilstīgi šim pantam sniegtā informācija uzskatāma par konfidenciālu vai ekonomiski aizsargājamu, un ar to attiecīgi rīkojas. Attiecībā uz lidostu pārvaldes iestādēm, kuru akcijas tiek kotētas biržā, tiek ievēroti attiecīgie biržas noteikumi.

8. pants

Stingrāki pasākumi

1.   
  Papildu izmaksas, īstenojot stingrākus pasākumus,
  atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 300/2008 6. pantam
  sedz
  dalībvalstis ▐.

▐

2.
     
  Pirms stingrāku pasākumu pieņemšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. pantam Komisija veic novērtējumu ietekmei uz drošības nodevu lielumu. Komisija apspriežas ar ieinteresēto pušu konsultantu grupu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 300/2008 17. pantā, par šā ietekmes novērtējuma rezultātiem.

9. pants

Drošības nodevu saistība ar izmaksām

Drošības nodevas izmanto tikai drošības izmaksu segšanai. Šīs izmaksas nosaka pēc katrā dalībvalstī vispārpieņemtiem uzskaites un vērtēšanas principiem.
  Kopējie ieņēmumi no drošības nodevām nedrīkst būt lielāki par kopējām aviācijas drošības izmaksām attiecīgajā lidostā, lidostas tīklā vai lidostu grupā
  .

Tomēr dalībvalstis nodrošina, ka īpaši tiek ņemti vērā šādi aspekti:

| — | drošības pasākumiem paredzētā aprīkojuma un iekārtu finansēšanas izmaksas, tostarp pamatots šā aprīkojuma un iekārtu nolietojuma novērtējums; |
| --- | --- |

—

drošības pasākumiem paredzētā aprīkojuma un iekārtu finansēšanas izmaksas, tostarp pamatots šā aprīkojuma un iekārtu nolietojuma novērtējums;

| — | drošības draudu valsts un/v ai starptautiskais līmenis; |
| --- | --- |

—

drošības draudu valsts un/v ai starptautiskais līmenis;

| — | ar drošības personālu un drošības darbībām saistītie izdevumi; |
| --- | --- |

—

ar drošības personālu un drošības darbībām saistītie izdevumi;

| — | drošības nolūkā piešķirtās valsts dotācijas un subsīdijas. |
| --- | --- |

—

drošības nolūkā piešķirtās valsts dotācijas un subsīdijas.

Izmaksu pamatā drošības nodevu aprēķināšanai nav nekādu izmaksu, kas būtu radušās saistībā ar dalībvalstu veiktām vispārīgām drošības funkcijām, piemēram, vispārīgu kārtības uzturēšanu, izlūkdatu ieguvi un valsts drošību.

10. pants

Neatkarīga uzraudzības iestāde

1.   Dalībvalstis ieceļ vai izveido neatkarīgu struktūru kā valsts neatkarīgu uzraudzības iestādi, lai nodrošinātu to pasākumu pareizu īstenošanu, kas veikti ar mērķi ievērot minētās direktīvas prasības. Šī struktūra var būt iestāde, kurai dalībvalsts ir uzticējusi piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/12/EK (2009. gada 11. marts) par lidostas maksām (6).

2.
     
  Šī direktīva neliedz neatkarīgai valsts uzraudzības iestādei atbilstoši valsts tiesību aktiem deleģēt šīs direktīvas īstenošanu citām neatkarīgām uzraudzības iestādēm, ja tā pārrauga un uzņemas pilnu atbildību, kā arī ar noteikumu, ka īstenošana notiek atbilstoši tādiem pašiem standartiem.

3.   Dalībvalstis garantē neatkarīgās uzraudzības iestādes neatkarību, nodrošinot, ka tā ir juridiski nošķirta un funkcionāli neatkarīga no jebkuras
  kompetentās
  iestādes un gaisa pārvadātāja. Dalībvalstis, kuras saglabā īpašumtiesības uz lidostu, lidostas pārvaldes iestādēm vai gaisa pārvadātājiem vai saglabā kontroli pār tiem, nodrošina regulatīvās funkcijas efektīvu strukturālu nošķiršanu no darbībām, kas saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli. Dalībvalstis nodrošina, ka neatkarīgā uzraudzības iestāde īsteno savas pilnvaras objektīvi un pārskatāmi.

4.   Dalībvalstis Komisijai paziņo neatkarīgās uzraudzības iestādes nosaukumu un adresi, tai noteiktos uzdevumus un pienākumus un pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību 3. punktam.

5.   Saistībā ar domstarpībām attiecībā uz drošības nodevām dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti pasākumi, lai:

| a) | izveidotu procedūru
  kompetentās
  iestādes un lidostas lietotāju domstarpību risināšanai; |
| --- | --- |

a)

izveidotu procedūru
  kompetentās
  iestādes un lidostas lietotāju domstarpību risināšanai;

| b) | noteiktu nosacījumus, atbilstīgi kuriem domstarpību gadījumā ir iespējams vērsties pie neatkarīgās uzraudzības iestādes, un jo īpaši paredzētu to sūdzību izskatīšanas noraidīšanu, kuras iestāde uzskata par nepietiekami pamatotām vai dokumentētām; kā arī |
| --- | --- |

b)

noteiktu nosacījumus, atbilstīgi kuriem domstarpību gadījumā ir iespējams vērsties pie neatkarīgās uzraudzības iestādes, un jo īpaši paredzētu to sūdzību izskatīšanas noraidīšanu, kuras iestāde uzskata par nepietiekami pamatotām vai dokumentētām; kā arī

| c) | noteiktu kritērijus, ar kuru palīdzību domstarpības tiks izvērtētas ar mērķi tās atrisināt. |
| --- | --- |

c)

noteiktu kritērijus, ar kuru palīdzību domstarpības tiks izvērtētas ar mērķi tās atrisināt.

Šīs procedūras, nosacījumi un kritēriji ir nediskriminējoši, pārredzami un objektīvi.

6.   Neatkarīgā uzraudzības iestāde par savu darbību publicē gada pārskatu.

7.
     
  Kad dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemēro regulatīvo vai likumdošanas procedūru, lai valsts līmenī noteiktu un apstiprinātu drošības nodevu struktūru vai lielumu, valsts iestādes, kas ir atbildīgas par drošības nodevu pārbaudi, veic 1.–6. punktā noteiktos neatkarīgās uzraudzības iestādes uzdevumus.

11. pants

Ziņojumi un pārskatīšana

1.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas darbību ne vēlāk kā ... (7), kā arī vajadzības gadījumā atbilstošu priekšlikumu.

2.   Dalībvalstis un Komisija sadarbojas šīs direktīvas piemērošanā, jo īpaši attiecībā uz informācijas apkopošanu saistībā ar 1. punktā minēto ziņojumu.

3.
     
  Komisija iesniedz ziņojumu par aviācijas drošības finansējumu un izpēta aviācijas drošības izmaksu attīstību un aviācijas drošības finansēšanas metodes ne vēlāk kā ... (8).

12. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ▐līdz ... (9). Dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3.
     
  Dalībvalsts var neievērot 1. un 2. punktu, ja, neskarot 11. panta 2. punktu, nevienā šīs dalībvalsts lidostā neiekasē drošības nodevas.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 128, 18.5.2010., 142. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija nostāja.

2

(3)  OV L 341, 7.12.2006., 3. lpp.

3

(4)  OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.

4

(5)  

  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

5

OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

(6)  OV L 70, 14.3.2009., 11. lpp.

6

(7)  Četri gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

7

(8)  
  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

8

Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(9)  
  OV: lūdzu, ievietojiet datumu: divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

9

OV: lūdzu, ievietojiet datumu: divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/172 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/172

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsKopienas pamatnostādnes Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) ***I

P7_TA(2010)0124

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0391 – C7-0111/2009 – 2009/0110(COD))

2011/C 81 E/30

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0391),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 156. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0111/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 172. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 4. novembra atzinumu,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2009. gada 11. decembra vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0030/2010),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kuri kā tādi norādīti atbilstīgajā priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju, kas pielāgota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju, kas pielāgota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsP7_TC1-COD(2009)0110

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 661/2010/ES.)

---

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/173

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsVispārīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību ***I

P7_TA(2010)0125

Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par vispārīgiem noteikumiem par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību (COM(2009)0384 – C7-0003/2010 – 2009/0107(COD))

2011/C 81 E/31

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0384),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 161. pantu, saskaņā ar kuru Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0003/2010),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 177. pantu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 5. novembra atzinumu,

apspriedies ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0055/2010),

| 1. | pieņem turpmāk tekstā izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk tekstā izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2010. gada 5. maijsP7_TC1-COD(2009)0107

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru attiecībā uz dažu prasību vienkāršošanu un attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 539/2010.)

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijs

| 15.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 81/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 81/175

---

Ceturtdiena, 2010. gada 6. maijsLēmums nesasaukt Konventu, lai grozītu Līgumus attiecībā uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu ***

P7_TA(2010)0147

Eiropas Parlamenta 2010. gada 6. maija lēmums par Eiropadomes priekšlikumu nesasaukt Konventu, lai grozītu Līgumus attiecībā uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

2011/C 81 E/32

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2009. gada 18. decembra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kuras temats ir Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem grozīšana (17196/2009),

ņemot vērā aicinājumu piekrist, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punkta otro daļu (C7-0002/2010),

ņemot vērā Lisabonas līgumam pievienoto Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem,

ņemot vērā ES līguma 14. panta 3. punktu,

ņemot vērā 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra, 2009. gada 18. un 19. jūnija, kā arī 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Reglamenta 74.a pantu un 81. panta 1. punktu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A7-0116/2010),

| A. | tā kā no 2002. gada 22. februāra līdz 2003. gada 18. jūlijam notikušais Konvents izstrādāja projektu līgumam par Konstitūciju Eiropai, kura saturs kopumā tika pārņemts Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā no 2002. gada 22. februāra līdz 2003. gada 18. jūlijam notikušais Konvents izstrādāja projektu līgumam par Konstitūciju Eiropai, kura saturs kopumā tika pārņemts Lisabonas līgumā, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī;

| B. | tā kā no 1999. gada 17. decembra līdz 2000. gada 2. oktobrim bija sasaukts Konvents, lai izstrādātu Eiropas Savienības Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

B.

tā kā no 1999. gada 17. decembra līdz 2000. gada 2. oktobrim bija sasaukts Konvents, lai izstrādātu Eiropas Savienības Pamattiesību hartu;

| C. | tā kā abi šie konventi, kas pirmo reizi sapulcināja valstu parlamentu, Eiropas Parlamenta, valstu valdību un Komisijas pārstāvjus, lai izstrādātu kopēju projektu Eiropas Savienībai, panāca būtisku progresu, veidojot demokrātiskākus un efektīvākus lēmumu pieņemšanas mehānismus Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā abi šie konventi, kas pirmo reizi sapulcināja valstu parlamentu, Eiropas Parlamenta, valstu valdību un Komisijas pārstāvjus, lai izstrādātu kopēju projektu Eiropas Savienībai, panāca būtisku progresu, veidojot demokrātiskākus un efektīvākus lēmumu pieņemšanas mehānismus Eiropas mērogā;

| D. | tā kā abi šie konventi tomēr bija sasaukti, lai strādātu pie tādām svarīgām ar Eiropas Savienības nākotni saistītām tēmām kā Eiropas institucionālās struktūras un dokumenta sagatavošana, kurā būtu pārņemti Eiropas pilsoņus vienojošie principi un pamattiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā abi šie konventi tomēr bija sasaukti, lai strādātu pie tādām svarīgām ar Eiropas Savienības nākotni saistītām tēmām kā Eiropas institucionālās struktūras un dokumenta sagatavošana, kurā būtu pārņemti Eiropas pilsoņus vienojošie principi un pamattiesības;

| E. | ņemot vērā Eiropadomes apspriešanos ar Eiropas Parlamentu saskaņā ar ES līguma 48. panta 3. punkta pirmo daļu par Lisabonas līgumam pievienotā Protokola Nr. 36 tās daļas pārskatīšanu, kura attiecas uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu; |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā Eiropadomes apspriešanos ar Eiropas Parlamentu saskaņā ar ES līguma 48. panta 3. punkta pirmo daļu par Lisabonas līgumam pievienotā Protokola Nr. 36 tās daļas pārskatīšanu, kura attiecas uz pārejas noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu;

| F. | ņemot vērā Eiropadomes priekšlikumu Konventu nesasaukt un protokola grozījumus pieņemt Starpvaldību konferencē; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā Eiropadomes priekšlikumu Konventu nesasaukt un protokola grozījumus pieņemt Starpvaldību konferencē;

| G. | tā kā, ņemot vērā precedentus, nav nepieciešams sasaukt Konventu, lai apstiprinātu pārejas grozījumus ar ierobežotu piemērošanas jomu, kuri attiecas uz ES līguma noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu, |
| --- | --- |

G.

tā kā, ņemot vērā precedentus, nav nepieciešams sasaukt Konventu, lai apstiprinātu pārejas grozījumus ar ierobežotu piemērošanas jomu, kuri attiecas uz ES līguma noteikumiem par Eiropas Parlamenta sastāvu,

| 1. | dod piekrišanu Eiropadomei, nesasaucot Konventu, grozīt Protokolu Nr. 36 Starpvaldību konferencē; |
| --- | --- |

1.

dod piekrišanu Eiropadomei, nesasaucot Konventu, grozīt Protokolu Nr. 36 Starpvaldību konferencē;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---