# Euroopa Liidu C 56/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.056.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 56 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide22. veebruar 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.056.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 56

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide22. veebruar 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2011/C 056/01 | Nõukogu soovitus, 15. veebruar 2011, Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2011/C 056/02 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule: ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2011/C 056/01

Nõukogu soovitus, 15. veebruar 2011, Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta

1

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2011/C 056/02

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule: ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded

2

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 056/03 | Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 891/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta | 7 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 056/03

Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 891/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2011/C 056/04 | Nõukogu otsus, 14. veebruar 2011, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta | 8 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 056/05 | Euro vahetuskurss | 9 |
| 2011/C 056/06 | Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite- diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. märtsist 2011(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2011/C 056/04

Nõukogu otsus, 14. veebruar 2011, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

8

Euroopa Komisjon

2011/C 056/05

Euro vahetuskurss

9

2011/C 056/06

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite- diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. märtsist 2011(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

10

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 056/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6130 – AXA IMPEE/NOVACAP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 11 |
| 2011/C 056/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6121 – GEA Dutch Holdings BV/CFS Holdings BV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 056/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 13 |
| 2011/C 056/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 18 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 056/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6130 – AXA IMPEE/NOVACAP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

11

2011/C 056/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6121 – GEA Dutch Holdings BV/CFS Holdings BV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2011/C 056/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

13

2011/C 056/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

15. veebruar 2011,

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta

2011/C 56/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 283 lõiget 2 ja artikli 139 lõike 2 punkti h, ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli artiklit 11.2 ja artiklit 42.3,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA EUROOPA ÜLEMKOGUL

nimetada Peter PRAET Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks kaheksaks aastaks alates 1. juunist 2011.

Brüssel, 15. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MATOLCSY Gy.

---

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/2

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule: „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded”

2011/C 56/02

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eelkõige selle artiklit 41 (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 20. juulil 2010. aastal võttis komisjon vastu teatise pealkirjaga „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” (3). Teatise eesmärk on esitada „ELi terrorismivastase võitluse strateegia poliitilise hindamise peamisi tulemusi” ja see moodustab ühtlasi osa sisejulgeoleku strateegiast (4). Selles hinnatakse varasemaid saavutusi ja tuuakse esile ELi terrorismivastase võitluse poliitika edasised ülesanded ja poliitilised põhisuunad. |
| --- | --- |

1.

20. juulil 2010. aastal võttis komisjon vastu teatise pealkirjaga „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” (3). Teatise eesmärk on esitada „ELi terrorismivastase võitluse strateegia poliitilise hindamise peamisi tulemusi” ja see moodustab ühtlasi osa sisejulgeoleku strateegiast (4). Selles hinnatakse varasemaid saavutusi ja tuuakse esile ELi terrorismivastase võitluse poliitika edasised ülesanded ja poliitilised põhisuunad.

| 2. | Mitmete teatises nimetatud algatuste kohta on Euroopa andmekaitseinspektor juba konkreetseid arvamusi või märkusi esitanud. Siiski esindab teatis laiahaardelist poliitilist perspektiivi ja pikaajalisi suundumusi, mis Euroopa andmekaitseinspektori asjakohast arvamust põhjendavad. |
| --- | --- |

2.

Mitmete teatises nimetatud algatuste kohta on Euroopa andmekaitseinspektor juba konkreetseid arvamusi või märkusi esitanud. Siiski esindab teatis laiahaardelist poliitilist perspektiivi ja pikaajalisi suundumusi, mis Euroopa andmekaitseinspektori asjakohast arvamust põhjendavad.

| 3. | Selle arvamuse eesmärk on seega aidata kaasa põhjapanevamatele poliitilistele valikutele, mida tehakse valdkonnas, kus isikuandmete kasutamine on väga oluline, suuremahuline ja eriti tundlik. |
| --- | --- |

3.

Selle arvamuse eesmärk on seega aidata kaasa põhjapanevamatele poliitilistele valikutele, mida tehakse valdkonnas, kus isikuandmete kasutamine on väga oluline, suuremahuline ja eriti tundlik.

| 4. | Arvamus ei kommenteeri komisjoni hiljutist teatist selles vallas „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”, mis võeti vastu 22. novembril 2010 (5). Seda teatist analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor eraldi arvamuses, milles käsitletakse uuesti ka vajadust eri dokumente omavahel selgelt seostada. |
| --- | --- |

4.

Arvamus ei kommenteeri komisjoni hiljutist teatist selles vallas „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”, mis võeti vastu 22. novembril 2010 (5). Seda teatist analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor eraldi arvamuses, milles käsitletakse uuesti ka vajadust eri dokumente omavahel selgelt seostada.

| 5. | Selles arvamuses analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor teatise eri aspekte, jagades samas nõuandeid ja soovitusi, kuidas tagada ELi terrorismivastase võitluse poliitikas põhiõiguste kaitse seoses isikuandmetega eeskätt edasiste ülesannete ja uute poliitiliste suundade väljatöötamise kontekstis. |
| --- | --- |

5.

Selles arvamuses analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor teatise eri aspekte, jagades samas nõuandeid ja soovitusi, kuidas tagada ELi terrorismivastase võitluse poliitikas põhiõiguste kaitse seoses isikuandmetega eeskätt edasiste ülesannete ja uute poliitiliste suundade väljatöötamise kontekstis.

II.   TEATISE ANALÜÜS JA ASJAKOHASED ANDMEKAITSEPROBLEEMID

| 6. | Esiteks analüüsitakse teatises 2005. aasta ELi terrorismivastase võitluse strateegia (6) struktureerimise teel nelja peamist ELi terrorismivastase poliitika aspekti: vältimine, kaitse, jälitamine ja reageerimine. Eraldi peatükis käsitletakse teatud horisontaalseid küsimusi, nimelt põhiõiguste järgimist, rahvusvahelist koostööd ja rahastamist. |
| --- | --- |

6.

Esiteks analüüsitakse teatises 2005. aasta ELi terrorismivastase võitluse strateegia (6) struktureerimise teel nelja peamist ELi terrorismivastase poliitika aspekti: vältimine, kaitse, jälitamine ja reageerimine. Eraldi peatükis käsitletakse teatud horisontaalseid küsimusi, nimelt põhiõiguste järgimist, rahvusvahelist koostööd ja rahastamist.

1.   Vältimine, kaitse, jälitamine ja reageerimine ning vajadus rakendada andmekaitsepõhimõtteid

| 7. | Vältimine hõlmab mitmeid tegevusi alates radikaliseerumise ja värbamise ennetamisest kuni selle uurimiseni, kuidas terroristid internetti kasutavad. Seoses põhiliste saavutustega käsitleb teatis muu hulgas 2002. aastal vastu võetud nõukogu terrorismivastase võitluse raamotsust, (7) mida on muudetud 2008. aastal (8). |
| --- | --- |

7.

Vältimine hõlmab mitmeid tegevusi alates radikaliseerumise ja värbamise ennetamisest kuni selle uurimiseni, kuidas terroristid internetti kasutavad. Seoses põhiliste saavutustega käsitleb teatis muu hulgas 2002. aastal vastu võetud nõukogu terrorismivastase võitluse raamotsust, (7) mida on muudetud 2008. aastal (8).

| 8. | Inimeste ja infrastruktuuri kaitse on samuti väga lai teema, hõlmates piiride ja transpordi julgeoleku teemalisi algatusi, lõhkeainete lähteainete kontrolli, elutähtsate infrastruktuuride kaitset ja tarneahela tugevdamist. |
| --- | --- |

8.

Inimeste ja infrastruktuuri kaitse on samuti väga lai teema, hõlmates piiride ja transpordi julgeoleku teemalisi algatusi, lõhkeainete lähteainete kontrolli, elutähtsate infrastruktuuride kaitset ja tarneahela tugevdamist.

| 9. | Jälitamine hõlmab teabe hankimist, politsei- ja õigusalast koostööd ja terroristide tegevuste ning selle rahastamise vastast võitlust. Selle valdkonna edasised ülesanded on ELi broneeringuinfo raamistiku (9) loomine, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 75 rakendamine rahaliste vahendite või finantsvarade külmutamist ning kriminaalasjade tõendite kogumise vastastikust tunnustamist hõlmava raamistiku kehtestamisel. |
| --- | --- |

9.

Jälitamine hõlmab teabe hankimist, politsei- ja õigusalast koostööd ja terroristide tegevuste ning selle rahastamise vastast võitlust. Selle valdkonna edasised ülesanded on ELi broneeringuinfo raamistiku (9) loomine, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 75 rakendamine rahaliste vahendite või finantsvarade külmutamist ning kriminaalasjade tõendite kogumise vastastikust tunnustamist hõlmava raamistiku kehtestamisel.

| 10. | Reageerimine viitab võimele reageerida terrorirünnaku tagajärgedele ja hõlmab terrorismiohvrite abistamist. |
| --- | --- |

10.

Reageerimine viitab võimele reageerida terrorirünnaku tagajärgedele ja hõlmab terrorismiohvrite abistamist.

| 11. | Kõik need valdkonnad on tihedalt seotud algatustega, mille suhtes Euroopa andmekaitseinspektor on juba arvamust avaldanud: Stockholmi programm, piiravad meetmed ja varade külmutamine, andmete säilitamine, turvaskannerid, relvade lähteained, biomeetria, Prümi otsus, broneeringuinfo, terroristide rahastamise jälgimise programmi leping, Schengeni infosüsteem, viisainfosüsteem, integreeritud piirihaldus, ELi infohaldusstrateegia ja piiriülene tõendite vahetamine. |
| --- | --- |

11.

Kõik need valdkonnad on tihedalt seotud algatustega, mille suhtes Euroopa andmekaitseinspektor on juba arvamust avaldanud: Stockholmi programm, piiravad meetmed ja varade külmutamine, andmete säilitamine, turvaskannerid, relvade lähteained, biomeetria, Prümi otsus, broneeringuinfo, terroristide rahastamise jälgimise programmi leping, Schengeni infosüsteem, viisainfosüsteem, integreeritud piirihaldus, ELi infohaldusstrateegia ja piiriülene tõendite vahetamine.

| 12. | Vältimise ja kaitse valdkonnad on andmekaitseinspektori vaatenurgast eri põhjustel ühed kõige tundlikumad. |
| --- | --- |

12.

Vältimise ja kaitse valdkonnad on andmekaitseinspektori vaatenurgast eri põhjustel ühed kõige tundlikumad.

| 13. | Esiteks kätkeb nende valdkondade nimetus võimalike riskide hindamist, mille alusel hakatakse enamikul juhtudel suurel hulgal mitte kahtlusaluste kodanike isikuandmeid laiaulatuslikult ja n-ö ennetavalt töötlema (nagu Interneti sõelumine, e-piirid ja turvaskannerid). |
| --- | --- |

13.

Esiteks kätkeb nende valdkondade nimetus võimalike riskide hindamist, mille alusel hakatakse enamikul juhtudel suurel hulgal mitte kahtlusaluste kodanike isikuandmeid laiaulatuslikult ja n-ö ennetavalt töötlema (nagu Interneti sõelumine, e-piirid ja turvaskannerid).

| 14. | Teiseks kavandatakse teatises tõhustada õiguskaitseasutuste ja eraettevõtjate vahelist partnerlust (nagu Interneti-teenuste osutajad, finantseerimisasutused ja transpordiettevõtted), et vahetada asjakohast teavet ja volitada neile vahel teatud õiguskaitseülesannete osaline täitmine. See eeldab eraettevõtjate kaubanduslikel eesmärkidel kogutud isikuandmete intensiivsemat kasutamist ametiasutuste poolt õiguskaitse eesmärgil. |
| --- | --- |

14.

Teiseks kavandatakse teatises tõhustada õiguskaitseasutuste ja eraettevõtjate vahelist partnerlust (nagu Interneti-teenuste osutajad, finantseerimisasutused ja transpordiettevõtted), et vahetada asjakohast teavet ja volitada neile vahel teatud õiguskaitseülesannete osaline täitmine. See eeldab eraettevõtjate kaubanduslikel eesmärkidel kogutud isikuandmete intensiivsemat kasutamist ametiasutuste poolt õiguskaitse eesmärgil.

| 15. | Paljud nendest algatustest tehti, sageli terrorirünnakutele kiireks reageerimiseks, olemasolevate meetmete võimalikke kordamisi või nendega kattumisi põhjalikult arvesse võtmata. Teatud juhtudel ei ole isegi paar aastat pärast nende meetmete jõustumist veel kindel, mil määral nende meetmete tõttu oli vajalik kodanike eraellu tungimine kõigil juhtudel. |
| --- | --- |

15.

Paljud nendest algatustest tehti, sageli terrorirünnakutele kiireks reageerimiseks, olemasolevate meetmete võimalikke kordamisi või nendega kattumisi põhjalikult arvesse võtmata. Teatud juhtudel ei ole isegi paar aastat pärast nende meetmete jõustumist veel kindel, mil määral nende meetmete tõttu oli vajalik kodanike eraellu tungimine kõigil juhtudel.

| 16. | Lisaks on n-ö ennetava isikuandmete kasutamise tulemus seda tõenäolisemalt diskrimineerimine. Teabe ennetav analüüs tähendaks paljude inimrühmade (nagu kõikide reisijate või Interneti kasutajate) isikuandmete kogumist ja töötlemist, olenemata konkreetsetest kahtlustustest nende suhtes. Selliste andmete analüüsimise tõttu võib eriti just andmekaevetehnikate kasutamise korral sattuda kahtlusaluseks süütu inimene üksnes seetõttu, et ta profiil (vanus, sugu, religioon jne) ja/või tegevusmustrid (näiteks reisimisel, Interneti kasutamisel jne) on samad kui terrorismiga seotud või selles kahtlustataval isikul. Seega võib eriti just selles kontekstis viia ebaseaduslik või ebatäpne (mõnikord tundlike) isikuandmete kasutamine koos õiguskaitseasutuste ulatuslike sunnimeetmetega konkreetsete isikute ja/või inimrühmade diskrimineerimise ja häbimärgistamiseni. |
| --- | --- |

16.

Lisaks on n-ö ennetava isikuandmete kasutamise tulemus seda tõenäolisemalt diskrimineerimine. Teabe ennetav analüüs tähendaks paljude inimrühmade (nagu kõikide reisijate või Interneti kasutajate) isikuandmete kogumist ja töötlemist, olenemata konkreetsetest kahtlustustest nende suhtes. Selliste andmete analüüsimise tõttu võib eriti just andmekaevetehnikate kasutamise korral sattuda kahtlusaluseks süütu inimene üksnes seetõttu, et ta profiil (vanus, sugu, religioon jne) ja/või tegevusmustrid (näiteks reisimisel, Interneti kasutamisel jne) on samad kui terrorismiga seotud või selles kahtlustataval isikul. Seega võib eriti just selles kontekstis viia ebaseaduslik või ebatäpne (mõnikord tundlike) isikuandmete kasutamine koos õiguskaitseasutuste ulatuslike sunnimeetmetega konkreetsete isikute ja/või inimrühmade diskrimineerimise ja häbimärgistamiseni.

| 17. | Selles kontekstis võib kõrgetasemeline andmekaitse soodustada rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimise vastast võitlust, mis teatise kohaselt „võib kaasa aidata ka radikaliseerumise ja terroristide värbamise vältimisele”. |
| --- | --- |

17.

Selles kontekstis võib kõrgetasemeline andmekaitse soodustada rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimise vastast võitlust, mis teatise kohaselt „võib kaasa aidata ka radikaliseerumise ja terroristide värbamise vältimisele”.

2.   Järjepidev lähenemisviis kooskõlas vajalikkuse põhimõttega

| 18. | Üks oluline üldine märkus kajastab vajadust tagada kõigi siseküsimusi ja eeskätt sisejulgeolekut käsitlevate teatiste ja algatuste vaheline kooskõla ning selged omavahelised seosed. Olgugi et näiteks ELi terrorismivastase võitluse strateegia on tihedalt seotud teabe haldamise strateegia, põhiõiguste harta kindlustamise strateegia ja Euroopa teabevahetusmudeliga, ei ole kõigi nende dokumentide vahelisi seoseid sõnaselgelt ega põhjalikult käsitletud. See ilmnes veelgi enam, kui 22. novembril 2010 võeti vastu teatis „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (10). |
| --- | --- |

18.

Üks oluline üldine märkus kajastab vajadust tagada kõigi siseküsimusi ja eeskätt sisejulgeolekut käsitlevate teatiste ja algatuste vaheline kooskõla ning selged omavahelised seosed. Olgugi et näiteks ELi terrorismivastase võitluse strateegia on tihedalt seotud teabe haldamise strateegia, põhiõiguste harta kindlustamise strateegia ja Euroopa teabevahetusmudeliga, ei ole kõigi nende dokumentide vahelisi seoseid sõnaselgelt ega põhjalikult käsitletud. See ilmnes veelgi enam, kui 22. novembril 2010 võeti vastu teatis „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (10).

| 19. | Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ELi institutsioonidel kavandada ja rakendada siseküsimuste ja -julgeoleku poliitikaid ning algatusi sellisel viisil, mis võimaldaks neile ühtselt läheneda ja tagaks selged nendevahelised seosed, luues asjakohase ja positiivse sünergia ning vältides topelttööd ja -jõupingutusi. |
| --- | --- |

19.

Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ELi institutsioonidel kavandada ja rakendada siseküsimuste ja -julgeoleku poliitikaid ning algatusi sellisel viisil, mis võimaldaks neile ühtselt läheneda ja tagaks selged nendevahelised seosed, luues asjakohase ja positiivse sünergia ning vältides topelttööd ja -jõupingutusi.

| 20. | Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et vajalikkuse põhimõtet kaalutaks sõnaselgelt iga nimetatud valdkonda käsitleva ettepaneku korral. Sellega seoses tuleks pidada silmas võimalikke kattumisi juba olemasolevate vahenditega ning samuti koguda ja vahetada isikuandmeid vaid eesmärkide saavutamiseks vajalikul määral. |
| --- | --- |

20.

Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et vajalikkuse põhimõtet kaalutaks sõnaselgelt iga nimetatud valdkonda käsitleva ettepaneku korral. Sellega seoses tuleks pidada silmas võimalikke kattumisi juba olemasolevate vahenditega ning samuti koguda ja vahetada isikuandmeid vaid eesmärkide saavutamiseks vajalikul määral.

| 21. | Näiteks seadis Euroopa andmekaitseinspektor USAga sõlmitud terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu (TFTP II) korral kahtluse alla selle vajalikkuse määra, et saavutada tulemusi, mida oleks võinud saavutada olemasolevates ELi ja rahvusvahelistes raamistikes (11) juba kehtestatud eraelu vähem puudutavaid vahendeid kasutades. Samas arvamuses seadis Euroopa andmekaitseinspektor kahtluse alla isikuandmete suurtes kogustes saatmise vajaduse, kui seda saaks teha ka sihipärasemal viisil. |
| --- | --- |

21.

Näiteks seadis Euroopa andmekaitseinspektor USAga sõlmitud terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu (TFTP II) korral kahtluse alla selle vajalikkuse määra, et saavutada tulemusi, mida oleks võinud saavutada olemasolevates ELi ja rahvusvahelistes raamistikes (11) juba kehtestatud eraelu vähem puudutavaid vahendeid kasutades. Samas arvamuses seadis Euroopa andmekaitseinspektor kahtluse alla isikuandmete suurtes kogustes saatmise vajaduse, kui seda saaks teha ka sihipärasemal viisil.

| 22. | Teatis mainib, et üks ülesannetest on „tagada, et kõnealused õigusaktid vastaksid (õiguskaitse) tegelikele vajadustele. Samas tuleb täiel määral kinni pidada õigusest eraelu puutumatusele ja järgida andmekaitse eeskirju.” Euroopa andmekaitseinspektor kiidab heaks selle sõnaselge kinnituse ja kutsub ELi institutsioone üles hoolikalt kaaluma, millisel määral juba kehtivad ja kavandatavad õigusaktid vastavad tegelikele õiguskaitse vajadustele, vältides meetmete kattumist või ebavajalikku eraelu piiramist. Selles kontekstis tuleks kehtivad õigusaktid korrapäraselt läbi vaadata, et kontrollida, kas need on tõhusad terrorismiga võitlemise vahendid. |
| --- | --- |

22.

Teatis mainib, et üks ülesannetest on „tagada, et kõnealused õigusaktid vastaksid (õiguskaitse) tegelikele vajadustele. Samas tuleb täiel määral kinni pidada õigusest eraelu puutumatusele ja järgida andmekaitse eeskirju.” Euroopa andmekaitseinspektor kiidab heaks selle sõnaselge kinnituse ja kutsub ELi institutsioone üles hoolikalt kaaluma, millisel määral juba kehtivad ja kavandatavad õigusaktid vastavad tegelikele õiguskaitse vajadustele, vältides meetmete kattumist või ebavajalikku eraelu piiramist. Selles kontekstis tuleks kehtivad õigusaktid korrapäraselt läbi vaadata, et kontrollida, kas need on tõhusad terrorismiga võitlemise vahendid.

| 23. | Euroopa andmekaitseinspektor on rõhutanud vajadust hinnata kõiki kehtivaid teabevahetust reguleerivaid õigusakte, enne kui teha arvukates arvamustes ja märkustes uute õigusaktide vastuvõtmise ettepanek, pöörates erilist tähelepanu hiljutisele arvamusele „Ülevaade teabehaldusest vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal” (12). Tõepoolest – olemasolevate meetmete tõhususe hindamine, võttes arvesse kavandatud meetmete mõju eraelu puutumatusele, on otsustava tähtsusega ning peaks kooskõlas Stockholmi programmis esitatud seisukohaga etendama Euroopa Liidu selle valdkonna tegevustes olulist rolli. |
| --- | --- |

23.

Euroopa andmekaitseinspektor on rõhutanud vajadust hinnata kõiki kehtivaid teabevahetust reguleerivaid õigusakte, enne kui teha arvukates arvamustes ja märkustes uute õigusaktide vastuvõtmise ettepanek, pöörates erilist tähelepanu hiljutisele arvamusele „Ülevaade teabehaldusest vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal” (12). Tõepoolest – olemasolevate meetmete tõhususe hindamine, võttes arvesse kavandatud meetmete mõju eraelu puutumatusele, on otsustava tähtsusega ning peaks kooskõlas Stockholmi programmis esitatud seisukohaga etendama Euroopa Liidu selle valdkonna tegevustes olulist rolli.

| 24. | Kattuvuste ja ebatõhususe tõttu tuleks poliitilisi valikuid kohandada või isegi tugevdada või siis olemasolevaid andmete kogumis- ja töötlussüsteeme mitte kasutada. |
| --- | --- |

24.

Kattuvuste ja ebatõhususe tõttu tuleks poliitilisi valikuid kohandada või isegi tugevdada või siis olemasolevaid andmete kogumis- ja töötlussüsteeme mitte kasutada.

| 25. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab pöörata erilist tähelepanu ettepanekutele, mille tulemusena kogutakse kõikide kodanike, mitte ainult kahtlusaluste isikuandmeid. Eriti hoolikalt tuleks kaaluda ja põhjendada selliseid juhtumeid, kus isikuandmeid töödeldakse muul eesmärgil kui sellel, milleks neid algselt koguti, nagu seda tehakse Eurodac-süsteemis registreeritud isikuandmetele õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise puhul. |
| --- | --- |

25.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab pöörata erilist tähelepanu ettepanekutele, mille tulemusena kogutakse kõikide kodanike, mitte ainult kahtlusaluste isikuandmeid. Eriti hoolikalt tuleks kaaluda ja põhjendada selliseid juhtumeid, kus isikuandmeid töödeldakse muul eesmärgil kui sellel, milleks neid algselt koguti, nagu seda tehakse Eurodac-süsteemis registreeritud isikuandmetele õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise puhul.

| 26. | Teatises rõhutatakse samuti, et üks edasisi ülesandeid on tagada tõhus julgeoleku-uuringute poliitika ning anda selle kaudu panus kõrge turvalisuse taseme saavutamisse. Euroopa andmekaitseinspektor toetab teatise väidet, et tõhusad julgeoleku-uuringud peaksid tugevdama eri osalejate vahelisi seoseid. Selles kontekstis on peamine, et andmekaitsealased ekspertteadmised kaasataks julgeoleku-uuringutesse juba väga varases staadiumis, et suunata poliitikavalikuid ja tagada, et uued eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega kooskõlas olevad julgeolekut toetavad tehnoloogiad lähtuks võimalikult palju eraelu puutumatusest. |
| --- | --- |

26.

Teatises rõhutatakse samuti, et üks edasisi ülesandeid on tagada tõhus julgeoleku-uuringute poliitika ning anda selle kaudu panus kõrge turvalisuse taseme saavutamisse. Euroopa andmekaitseinspektor toetab teatise väidet, et tõhusad julgeoleku-uuringud peaksid tugevdama eri osalejate vahelisi seoseid. Selles kontekstis on peamine, et andmekaitsealased ekspertteadmised kaasataks julgeoleku-uuringutesse juba väga varases staadiumis, et suunata poliitikavalikuid ja tagada, et uued eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega kooskõlas olevad julgeolekut toetavad tehnoloogiad lähtuks võimalikult palju eraelu puutumatusest.

3.   Piiravate (varade külmutamise) meetmete võtmine

| 27. | Euroopa Kohtu kohtupraktika on seoses piiravate (varade külmutamise) meetmetega, mida võetakse teatud riikide ja kahtlusaluste terroristide suhtes, korduvalt ja pidevalt kinnitanud, et põhiõiguste järgimine on terrorismivastases võitluses peamine, et tagada kodanike õiguste järgimine ja võetud meetmete seaduslikkus. |
| --- | --- |

27.

Euroopa Kohtu kohtupraktika on seoses piiravate (varade külmutamise) meetmetega, mida võetakse teatud riikide ja kahtlusaluste terroristide suhtes, korduvalt ja pidevalt kinnitanud, et põhiõiguste järgimine on terrorismivastases võitluses peamine, et tagada kodanike õiguste järgimine ja võetud meetmete seaduslikkus.

| 28. | Euroopa andmekaitseinspektor on juba seda valdkonda käsitlevate arvamuste ja märkustega (13) aidanud ühelt poolt rõhutada menetlustes tehtud edusamme, kuid teiselt poolt nõudnud eeskätt seoses õigusega teabele ja juurdepääsuga isikuandmetele uusi edusamme, nimetatud õiguste piirangute selgeid määratlusi, tõhusate õiguskaitsevahendite kättesaadavust ning sõltumatut järelevalvet. |
| --- | --- |

28.

Euroopa andmekaitseinspektor on juba seda valdkonda käsitlevate arvamuste ja märkustega (13) aidanud ühelt poolt rõhutada menetlustes tehtud edusamme, kuid teiselt poolt nõudnud eeskätt seoses õigusega teabele ja juurdepääsuga isikuandmetele uusi edusamme, nimetatud õiguste piirangute selgeid määratlusi, tõhusate õiguskaitsevahendite kättesaadavust ning sõltumatut järelevalvet.

| 29. | Hiljuti kinnitas Üldkohus seoses nn Kadi II kohtuasjaga, (14) et menetlust ja loetellu kantud isikute kaitsemeetmeid on vaja veelgi parandada. Eelkõige rõhutas Üldkohus vajadust, et loetellu kantud inimest peaks üksikasjalikult teavitama põhjustest, miks ta on loetellu lisatud. See on väga tihedalt seotud andmekaitsealastes õigusaktides kehtestatud õigustega omada oma isikuandmetele juurdepääsu ja lasta neid muuta eriti juhul, kui need on valed või aegunud. Need põhiõiguste harta artiklis 8 sõnaselgelt nimetatud õigused on andmekaitse põhielemendid ja nendele võib kohaldada piiranguid üksnes sellises ulatuses, kuivõrd need piirangud on vajalikud, ettenähtavad ja seadusega sätestatud. |
| --- | --- |

29.

Hiljuti kinnitas Üldkohus seoses nn Kadi II kohtuasjaga, (14) et menetlust ja loetellu kantud isikute kaitsemeetmeid on vaja veelgi parandada. Eelkõige rõhutas Üldkohus vajadust, et loetellu kantud inimest peaks üksikasjalikult teavitama põhjustest, miks ta on loetellu lisatud. See on väga tihedalt seotud andmekaitsealastes õigusaktides kehtestatud õigustega omada oma isikuandmetele juurdepääsu ja lasta neid muuta eriti juhul, kui need on valed või aegunud. Need põhiõiguste harta artiklis 8 sõnaselgelt nimetatud õigused on andmekaitse põhielemendid ja nendele võib kohaldada piiranguid üksnes sellises ulatuses, kuivõrd need piirangud on vajalikud, ettenähtavad ja seadusega sätestatud.

| 30. | Selles kontekstis on Euroopa andmekaitseinspektor teatisega nõus, et üks terrorismivastase võitluse poliitika valdkonna edasisi ülesandeid on rakendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 75. Selles uues Lissaboni lepinguga kehtestatud õiguslikus alusdokumendis on füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes lubatud võtta just varade külmutamise meetmed. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et seda õiguslikku alust kasutataks ka selleks, et kehtestada varade külmutamise raamistik, mis oleks põhiõigustega täiel määral kooskõlas. Euroopa andmekaitseinspektor on valmis kaasa aitama asjakohaste õigusaktide ja menetluste väljakujundamisele ning loodab, et temaga konsulteeritakse nõuetekohaselt ja õigeaegselt, kui komisjon hakkab seoses 2011. aasta tööprogrammiga selles valdkonnas konkreetset määrust koostama (15). |
| --- | --- |

30.

Selles kontekstis on Euroopa andmekaitseinspektor teatisega nõus, et üks terrorismivastase võitluse poliitika valdkonna edasisi ülesandeid on rakendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 75. Selles uues Lissaboni lepinguga kehtestatud õiguslikus alusdokumendis on füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes lubatud võtta just varade külmutamise meetmed. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et seda õiguslikku alust kasutataks ka selleks, et kehtestada varade külmutamise raamistik, mis oleks põhiõigustega täiel määral kooskõlas. Euroopa andmekaitseinspektor on valmis kaasa aitama asjakohaste õigusaktide ja menetluste väljakujundamisele ning loodab, et temaga konsulteeritakse nõuetekohaselt ja õigeaegselt, kui komisjon hakkab seoses 2011. aasta tööprogrammiga selles valdkonnas konkreetset määrust koostama (15).

| 31. | Laiemas perspektiivis on vaja kehtestada ka ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale kohaldatav andmekaitseraamistik. Tõepoolest, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas andmekaitse-eeskirjade kehtestamise õiguslik alus. Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 sätestatud erinevat õiguslikku alust ja menetluskorda kohaldatakse ainult siis, kui selles valdkonnas töötlevad isikuandmeid liikmesriigid. Kuid isegi kui Lissaboni lepingus selliseid andmekaitse-eeskirju nõutakse ja nende kehtestamise vahendit pakutakse, ei ole hetkel hiljutises teatises „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus” ühtki algatust ette nähtud (16). Selles kontekstis kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles esitama ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas ettepanekut andmekaitseraamistiku kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

31.

Laiemas perspektiivis on vaja kehtestada ka ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale kohaldatav andmekaitseraamistik. Tõepoolest, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas andmekaitse-eeskirjade kehtestamise õiguslik alus. Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 sätestatud erinevat õiguslikku alust ja menetluskorda kohaldatakse ainult siis, kui selles valdkonnas töötlevad isikuandmeid liikmesriigid. Kuid isegi kui Lissaboni lepingus selliseid andmekaitse-eeskirju nõutakse ja nende kehtestamise vahendit pakutakse, ei ole hetkel hiljutises teatises „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus” ühtki algatust ette nähtud (16). Selles kontekstis kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles esitama ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas ettepanekut andmekaitseraamistiku kehtestamise kohta.

4.   Põhiõiguste järgimine ja rahvusvaheline koostöö

| 32. | Põhiõiguste järgimisele pühendatud peatükis rõhutatakse, et Euroopa Liit peaks olema põhiõiguste harta järgimisel eeskujuks ja see peaks suunama kõiki ELi poliitikaid. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda lähenemisviisi. |
| --- | --- |

32.

Põhiõiguste järgimisele pühendatud peatükis rõhutatakse, et Euroopa Liit peaks olema põhiõiguste harta järgimisel eeskujuks ja see peaks suunama kõiki ELi poliitikaid. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda lähenemisviisi.

| 33. | Euroopa andmekaitseinspektor toetab ka väidet, mille kohaselt ei ole põhiõiguste järgimine ainult õiguslik nõue, vaid nii liikmesriikide asutuste vastastikuse usalduse kui ka kogu üldsuse omavahelise usalduse edendamise põhiline eeldus. |
| --- | --- |

33.

Euroopa andmekaitseinspektor toetab ka väidet, mille kohaselt ei ole põhiõiguste järgimine ainult õiguslik nõue, vaid nii liikmesriikide asutuste vastastikuse usalduse kui ka kogu üldsuse omavahelise usalduse edendamise põhiline eeldus.

| 34. | Selles kontekstis soovitab Euroopa andmekaitseinspektor proaktiivset lähenemisviisi ja vastavaid konkreetseid tegevusi, mis on ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise vahend (17). |
| --- | --- |

34.

Selles kontekstis soovitab Euroopa andmekaitseinspektor proaktiivset lähenemisviisi ja vastavaid konkreetseid tegevusi, mis on ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise vahend (17).

| 35. | Kõikide isikuandmete kaitset mõjutavate algatuste puhul tuleks tagada eraelu puutumatusele avaldatava mõju hindamised ja varajane pädevate andmekaitseasutustega konsulteerimine, olenemata sellest, kes on algatuste esitaja ja mis valdkonnas nad esitati. |
| --- | --- |

35.

Kõikide isikuandmete kaitset mõjutavate algatuste puhul tuleks tagada eraelu puutumatusele avaldatava mõju hindamised ja varajane pädevate andmekaitseasutustega konsulteerimine, olenemata sellest, kes on algatuste esitaja ja mis valdkonnas nad esitati.

| 36. | Teatis nimetab rahvusvahelist koostööd käsitlevas peatükis vajadust kujundada välja „vajalikud õiguslikud ja poliitilised raamtingimused terrorismivastase võitluse alaseks koostööks ELi välispartneritega”. |
| --- | --- |

36.

Teatis nimetab rahvusvahelist koostööd käsitlevas peatükis vajadust kujundada välja „vajalikud õiguslikud ja poliitilised raamtingimused terrorismivastase võitluse alaseks koostööks ELi välispartneritega”.

| 37. | Seoses sellega tuletab Euroopa andmekaitseinspektor meelde vajadust tagada, et kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega isikuandmete vahetamisel võetaks asjakohased kaitsemeetmed, et tagada kodanike andmekaitseõiguste nõuetekohane järgimine ka rahvusvahelise koostöö puhul. |
| --- | --- |

37.

Seoses sellega tuletab Euroopa andmekaitseinspektor meelde vajadust tagada, et kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega isikuandmete vahetamisel võetaks asjakohased kaitsemeetmed, et tagada kodanike andmekaitseõiguste nõuetekohane järgimine ka rahvusvahelise koostöö puhul.

| 38. | See hõlmab ka andmekaitse edendamist koostöös kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada vastavus Euroopa Liidu standarditele. See on samuti kooskõlas komisjoni kavatsusega koostada kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tasandil kõrgetasemelised õiguslikud ja tehnilised andmekaitsestandardid ning soodustada koostööd kolmandate riikidega (18). |
| --- | --- |

38.

See hõlmab ka andmekaitse edendamist koostöös kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada vastavus Euroopa Liidu standarditele. See on samuti kooskõlas komisjoni kavatsusega koostada kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tasandil kõrgetasemelised õiguslikud ja tehnilised andmekaitsestandardid ning soodustada koostööd kolmandate riikidega (18).

| 39. | Euroopa Liidu tegevusele annavad selles valdkonnas selge võimaluse piiravad (varade külmutamise) meetmed, mille puhul ei tohiks tihe koostöö kolmandate riikide ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga vähendada ELi õigussüsteemis sätestatud põhiõiguste kaitse kõrget taset. |
| --- | --- |

39.

Euroopa Liidu tegevusele annavad selles valdkonnas selge võimaluse piiravad (varade külmutamise) meetmed, mille puhul ei tohiks tihe koostöö kolmandate riikide ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga vähendada ELi õigussüsteemis sätestatud põhiõiguste kaitse kõrget taset.

III.   JÄRELDUSED

| 40. | Euroopa andmekaitseinspektor tunneb heameelt tähelepanu üle, mida teatises põhiõiguste ja andmekaitsele pööratakse, ning teeb konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks terrorismivastase võitluse poliitikas. |
| --- | --- |

40.

Euroopa andmekaitseinspektor tunneb heameelt tähelepanu üle, mida teatises põhiõiguste ja andmekaitsele pööratakse, ning teeb konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks terrorismivastase võitluse poliitikas.

| 41. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab toetada põhiõiguste järgimist selles valdkonnas konkreetsete algatustega, seda eelkõige isikuandmete kaitse puhul, mida on vaja, et terrorismivastases võitluses õiguskindlust, usaldust ja koostööd edendada, ning mis on kavandatavate süsteemide arendamisel vajalik õiguslik tingimus. |
| --- | --- |

41.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab toetada põhiõiguste järgimist selles valdkonnas konkreetsete algatustega, seda eelkõige isikuandmete kaitse puhul, mida on vaja, et terrorismivastases võitluses õiguskindlust, usaldust ja koostööd edendada, ning mis on kavandatavate süsteemide arendamisel vajalik õiguslik tingimus.

| 42. | Euroopa andmekaitseinspektor toetab ka lähenemisviisi, mille kohaselt peaks selles valdkonnas korrapärast poliitiliste otsuste tegemist eelistama vahejuhtumitest ajendatud poliitilistele otsustele, seda eeskätt siis, kui vahejuhtumite tõttu luuakse uued andmete salvestus-, kogumis- ja vahetussüsteemid, ilma et olemasolevaid alternatiive oleks põhjalikult kaalutud. |
| --- | --- |

42.

Euroopa andmekaitseinspektor toetab ka lähenemisviisi, mille kohaselt peaks selles valdkonnas korrapärast poliitiliste otsuste tegemist eelistama vahejuhtumitest ajendatud poliitilistele otsustele, seda eeskätt siis, kui vahejuhtumite tõttu luuakse uued andmete salvestus-, kogumis- ja vahetussüsteemid, ilma et olemasolevaid alternatiive oleks põhjalikult kaalutud.

| 43. | Selles kontekstis soovitab Euroopa andmekaitseinspektor Euroopa Liidu institutsioonidel tagada, et siseküsimuste ja -julgeoleku poliitikad ja algatused oleks kavandatud ja rakendatud selliselt, et tagatud oleks järjepidev lähenemisviis ja nendevahelised selged seosed, luues asjakohase ja positiivse sünergia ning vältides topelttööd ja -jõupingutusi. |
| --- | --- |

43.

Selles kontekstis soovitab Euroopa andmekaitseinspektor Euroopa Liidu institutsioonidel tagada, et siseküsimuste ja -julgeoleku poliitikad ja algatused oleks kavandatud ja rakendatud selliselt, et tagatud oleks järjepidev lähenemisviis ja nendevahelised selged seosed, luues asjakohase ja positiivse sünergia ning vältides topelttööd ja -jõupingutusi.

| 44. | Selles kontekstis soovitab Euroopa andmekaitseinspektor Euroopa Liidu seadusandjal edendada andmekaitse rolli järgmiste konkreetsete tegevustega (ja tähtpäevadega):






  — | oluline on hinnata olemasolevate meetmete tõhusust, võttes arvesse nende mõju eraelu puutumatusele, ning see peaks etendama Euroopa Liidu selle valdkonna tegevuses olulist rolli; |
| --- | --- | --- |

44.

Selles kontekstis soovitab Euroopa andmekaitseinspektor Euroopa Liidu seadusandjal edendada andmekaitse rolli järgmiste konkreetsete tegevustega (ja tähtpäevadega):

—

oluline on hinnata olemasolevate meetmete tõhusust, võttes arvesse nende mõju eraelu puutumatusele, ning see peaks etendama Euroopa Liidu selle valdkonna tegevuses olulist rolli;

| — | võtta uute meetmete kavandamisel arvesse võimalikke kattumisi olemasolevate vahenditega, pidades silmas nende tõhusust ning isikuandmete kogumise ja vahetamise tegelikku eesmärgipärasust; |
| --- | --- |

—

võtta uute meetmete kavandamisel arvesse võimalikke kattumisi olemasolevate vahenditega, pidades silmas nende tõhusust ning isikuandmete kogumise ja vahetamise tegelikku eesmärgipärasust;

| — | teha ettepanek ka ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale kohaldatava andmekaitseraamistiku loomise kohta; |
| --- | --- |

—

teha ettepanek ka ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale kohaldatava andmekaitseraamistiku loomise kohta;

| — | teha ettepanek kõikehõlmava ja üldise lähenemisviisi kohta, et tagada piiravate (varade külmutamise) meetmete puhul õiguskaitsetegevuse tõhusus ja põhiõiguste järgimine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 75 alusel; |
| --- | --- |

—

teha ettepanek kõikehõlmava ja üldise lähenemisviisi kohta, et tagada piiravate (varade külmutamise) meetmete puhul õiguskaitsetegevuse tõhusus ja põhiõiguste järgimine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 75 alusel;

| — | seada andmekaitse asjakohaseid meetmeid käsitleva arutelu keskmesse, tagades näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele avaldatavate mõjude hindamised ja õigeaegse konsulteerimise pädevate andmekaitseasutustega asjakohaste ettepanekute esitamisel nimetatud valdkonnas; |
| --- | --- |

—

seada andmekaitse asjakohaseid meetmeid käsitleva arutelu keskmesse, tagades näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele avaldatavate mõjude hindamised ja õigeaegse konsulteerimise pädevate andmekaitseasutustega asjakohaste ettepanekute esitamisel nimetatud valdkonnas;

| — | tagada, et andmekaitsealased ekspertteadmised kaastaks julgeoleku-uuringutesse juba väga varases staadiumis, et suunata poliitikavalikuid ja tagada, et uued julgeolekut toetavad tehnoloogiad lähtuks võimalikult palju eraelu puutumatusest; |
| --- | --- |

—

tagada, et andmekaitsealased ekspertteadmised kaastaks julgeoleku-uuringutesse juba väga varases staadiumis, et suunata poliitikavalikuid ja tagada, et uued julgeolekut toetavad tehnoloogiad lähtuks võimalikult palju eraelu puutumatusest;

| — | tagada andmete töötlemisel rahvusvahelise koostöö raames asjakohane kaitse, edendades andmekaitsepõhimõtete kujundamist ja rakendamist kolmandates riikides ning rahvusvahelistes organisatsioonides. |
| --- | --- |

—

tagada andmete töötlemisel rahvusvahelise koostöö raames asjakohane kaitse, edendades andmekaitsepõhimõtete kujundamist ja rakendamist kolmandates riikides ning rahvusvahelistes organisatsioonides.

Brüssel, 24. november 2010

Euroopa Andmekaitseinspektor

Peter HUSTINX

---

(1)  EÜT L 281. 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  KOM(2010) 386 (lõplik).

3

(4)  Vt teatise lk 2.

4

(5)  KOM(2010) 673 (lõplik).

5

(6)  30. novembri 2005. aasta dokument nr 14469/4/05.

6

(7)  2002/475/JHA, (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

7

(8)  2008/919/JHA, (ELT L 330, 9.12.2008, lk 21).

8

(9)  Samuti nimetatud 20. aprilli 2010. aasta Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas, KOM(2010) 171 (lõplik).

9

(10)  Vt käesoleva arvamuse jaotis 4.

10

(11)  Euroopa andmekaitseinspektori 22. juuni 2010. aasta arvamus.

11

(12)  Euroopa andmekaitseinspektori 30. septembri 2010. aasta arvamus.

12

(13)  28. juuli 2009. aasta arvamus nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (ELT C 276, 17.11.2009, lk 1). 16. detsembri 2009. aasta arvamus mitmesuguste õigusaktide ettepanekute kohta, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Somaalia, Zimbabwe, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ja Guinea suhtes, (ELT C 73, 23.3.2010, lk 1). Vt ka Euroopa andmekaitseinspektori 20. juuli 2010. aasta kiri kolme seaduseelnõu kohta, mis käsitlevad teatud piiravaid meetmeid, nimelt seoses hr Milosevici ja temaga seotud isikutega, toetusega endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volitusele, ja seoses Eritreaga. Kõik Euroopa andmekaitseinspektori arvamused ja märkused on kättesaadavad Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil http://www.edps.europa.eu

13

(14)  30. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-85/09 Kadi vs. komisjon, vt eeskätt punktid 157 ja 177.

14

vs

(15)  Komisjoni 2011. aasta tööprogrammi (KOM(2010) 623, 27. oktoober 2010) II lisas (soovituslik loend võimalike kavandatavate algatuste kohta) nimetatakse „määrust, millega kehtestatakse Euroopa Liidus terroristlikes tegevustes osalemises kahtlustatavate isikute varade külmutamise menetlus”.

15

(16)  Komisjoni teatis KOM(2010) 609, 4. november 2010.

16

(17)  Vt komisjoni teatis „Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise strateegia” – KOM(2010) 573, 19. oktoober 2010.

17

(18)  Vt teatis KOM(2010) 609 „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus”, lk 16–17.

18

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/7

---

Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 891/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta

2011/C 56/03

Komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 891/2009, mis avaldati 26. septembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas L 254, on avatud tariifikvoot Austraaliast pärit suhkru importimiseks ühendusse.

Komisjoni 25. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 891/2009 artiklis 10 on sätestatud, et kõnealuse kvoodi alusel imporditavate toodete vabasse ringlusse lubamiseks on vaja esitada päritolusertifikaat.

Kõnealuse määruse kohaseid päritolusertifikaate on välja andma volitatud järgmine asutus:

| Chamber of Commerce Et. |
| --- |
| Industry Queensland |
| Industry House |
| 375 Wicham Terrace |
| Brisbane Q 4000 |
| AUSTRALIA |
| Tel +07 3842 2244 |
| Faks +07 3832 3195 |
| E-post: info@cciq.com.au |

Chamber of Commerce Et.

Industry Queensland

Industry House

375 Wicham Terrace

Brisbane Q 4000

AUSTRALIA

Tel +07 3842 2244

Faks +07 3832 3195

E-post: info@cciq.com.au

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/8

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. veebruar 2011,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

2011/C 56/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse komisjoni poolt nõukogule esitatud kandidatuuri töötajate esindajate kategoorias,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 14. septembri 2009. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2009 kuni 17. septembrini 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 14. septembri 2009. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2009 kuni 17. septembrini 2012.

| (2) | Keskuse haldusnõukogu töötajate esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht seoses Petri LEMPINENI tagasiastumisega, |
| --- | --- |

(2)

Keskuse haldusnõukogu töötajate esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht seoses Petri LEMPINENI tagasiastumisega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2012 järgmine isik:

TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD:

| SOOME | : | Aleksi KALENIUS
  Soome Teenistujate Keskorganisatsioon (STTK) |
| --- | --- | --- |

SOOME

:

Aleksi KALENIUS

Soome Teenistujate Keskorganisatsioon (STTK)

Brüssel, 14. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

HOFFMANN R.

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 226, 19.9.2009, lk 2.

2

---

Euroopa Komisjon

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/9

---

Euro vahetuskurss (1)

21. veebruar 2011

2011/C 56/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3668 |
| JPY | Jaapani jeen | 113,68 |
| DKK | Taani kroon | 7,4553 |
| GBP | Inglise nael | 0,84250 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,7620 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2960 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7690 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,458 |
| HUF | Ungari forint | 271,01 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7041 |
| PLN | Poola zlott | 3,9277 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2328 |
| TRY | Türgi liir | 2,1609 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3521 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3444 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6389 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7899 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7436 |
| KRW | Korea won | 1 531,28 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7702 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,9760 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4085 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 095,94 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1510 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,328 |
| RUB | Vene rubla | 39,8620 |
| THB | Tai baht | 41,728 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2751 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,4539 |
| INR | India ruupia | 61,4890 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3668

JPY

Jaapani jeen

113,68

DKK

Taani kroon

7,4553

GBP

Inglise nael

0,84250

SEK

Rootsi kroon

8,7620

CHF

Šveitsi frank

1,2960

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7690

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,458

HUF

Ungari forint

271,01

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7041

PLN

Poola zlott

3,9277

RON

Rumeenia leu

4,2328

TRY

Türgi liir

2,1609

AUD

Austraalia dollar

1,3521

CAD

Kanada dollar

1,3444

HKD

Hongkongi dollar

10,6389

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7899

SGD

Singapuri dollar

1,7436

KRW

Korea won

1 531,28

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7702

CNY

Hiina jüaan

8,9760

HRK

Horvaatia kuna

7,4085

IDR

Indoneesia ruupia

12 095,94

MYR

Malaisia ringit

4,1510

PHP

Filipiini peeso

59,328

RUB

Vene rubla

39,8620

THB

Tai baht

41,728

BRL

Brasiilia reaal

2,2751

MXN

Mehhiko peeso

16,4539

INR

India ruupia

61,4890

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/10

---

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite- diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. märtsist 2011

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

2011/C 56/06

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse rakendusmäärust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELT C 4, 7.1.2011, lk 4.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.3.2011 | ... | 1,49 | 1,49 | 3,97 | 1,49 | 1,79 | 1,49 | 1,76 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 5,61 | 1,49 | 1,49 | 2,56 | 1,49 | 2,20 | 1,49 | 1,49 | 4,26 | 1,49 | 7,18 | 2,23 | 1,49 | 1,49 | 1,48 |
| 1.1.2011 | 28.2.2011 | 1,49 | 1,49 | 3,97 | 1,49 | 1,79 | 1,49 | 1,76 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 5,61 | 1,49 | 1,49 | 2,56 | 1,49 | 2,64 | 1,49 | 1,49 | 4,26 | 1,49 | 7,18 | 1,76 | 1,49 | 1,49 | 1,48 |
| 1.12.2010 | 31.12.2010 | 1,45 | 1,45 | 4,15 | 1,45 | 2,03 | 1,45 | 1,88 | 1,85 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 5,97 | 1,45 | 1,45 | 2,85 | 1,45 | 3,15 | 1,45 | 1,45 | 4,49 | 1,45 | 7,82 | 1,38 | 1,45 | 1,45 | 1,35 |
| 1.10.2010 | 30.11.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,38 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.9.2010 | 30.9.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.8.2010 | 31.8.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010 | 31.7.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010 | 30.6.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010 | 31.5.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010 | 30.4.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010 | 31.3.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010 | 28.2.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.3.2011

...

1,49

1,49

3,97

1,49

1,79

1,49

1,76

1,49

1,49

1,49

1,49

1,49

5,61

1,49

1,49

2,56

1,49

2,20

1,49

1,49

4,26

1,49

7,18

2,23

1,49

1,49

1,48

1.1.2011

28.2.2011

1,49

1,49

3,97

1,49

1,79

1,49

1,76

1,49

1,49

1,49

1,49

1,49

5,61

1,49

1,49

2,56

1,49

2,64

1,49

1,49

4,26

1,49

7,18

1,76

1,49

1,49

1,48

1.12.2010

31.12.2010

1,45

1,45

4,15

1,45

2,03

1,45

1,88

1,85

1,45

1,45

1,45

1,45

5,97

1,45

1,45

2,85

1,45

3,15

1,45

1,45

4,49

1,45

7,82

1,38

1,45

1,45

1,35

1.10.2010

30.11.2010

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,38

1,24

1,24

1,35

1.9.2010

30.9.2010

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.8.2010

31.8.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010

31.7.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010

30.6.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010

31.5.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010

30.4.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010

31.3.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010

28.2.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6130 – AXA IMPEE/NOVACAP)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 56/07

| 1. | 14. veebruaril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames riskikapitali investeerimisfond AXA LBO Fund IV, mida valitseb AXA Investment Managers Private Equity Europe SA („AXA IMPEE”, Prantsusmaa), mis kuulub kontserni AXA (Prantsusmaa), omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu kontserni NOVACAP (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. veebruaril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames riskikapitali investeerimisfond AXA LBO Fund IV, mida valitseb AXA Investment Managers Private Equity Europe SA („AXA IMPEE”, Prantsusmaa), mis kuulub kontserni AXA (Prantsusmaa), omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kogu kontserni NOVACAP (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | AXA IMPEE: investeerimisfondid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

AXA IMPEE: investeerimisfondid;

| — | NOVACAP: tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud keemiatoodete valmistamine ja turustamine. |
| --- | --- |

—

NOVACAP: tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud keemiatoodete valmistamine ja turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6130 – AXA IMPEE/NOVACAP):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6130 – AXA IMPEE/NOVACAP):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6121 – GEA Dutch Holdings BV/CFS Holdings BV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 56/08

| 1. | 14. veebruaril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Madalmaade ettevõtja GEA Dutch Holding BV („GEA”), mille üle Saksamaa kontsernil GEA Group AG on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Madalmaade ettevõtja CFS Holdings BV („CFS”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. veebruaril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Madalmaade ettevõtja GEA Dutch Holding BV („GEA”), mille üle Saksamaa kontsernil GEA Group AG on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Madalmaade ettevõtja CFS Holdings BV („CFS”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | GEA: tootmistehnoloogia ning komponentide arendamine ja tootmine, sealhulgas masinad ja seadmed toiduainete töötlemiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

GEA: tootmistehnoloogia ning komponentide arendamine ja tootmine, sealhulgas masinad ja seadmed toiduainete töötlemiseks;

| — | CFS: toiduainete töötlemise seadmete tootmine. |
| --- | --- |

—

CFS: toiduainete töötlemise seadmete tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6121 – GEA Dutch Holdings BV/CFS Holdings BV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6121 – GEA Dutch Holdings BV/CFS Holdings BV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/13

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2011/C 56/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„AZEITES DO RIBATEJO”

EÜ nr: PT-PDO-0117-0219-09.01.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — | | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — |  | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—

Image

Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—



Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT spetsifikaadi muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

Image

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT spetsifikaadi muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Kirjeldus:

| 1. | Lisatakse Cobrançosa oliivisort, mis on selles piirkonnas oluline põllumajandustoode ning millest toodetud õlide maitse ja aroom ei erine Ribatejos aastasadu traditsiooniliselt toodetud ja hinnatud õlide omadustest. Läbiviidud uuringu põhjal selgus, et kui Cobrançosa sordi õli lisati Galega Vulgari sordist valmistatud õlile, ei kaotanud viimane „Azeites do Ribatejo” organoleptilisi ega keemilisi omadusi. |
| --- | --- |

1.

Lisatakse Cobrançosa oliivisort, mis on selles piirkonnas oluline põllumajandustoode ning millest toodetud õlide maitse ja aroom ei erine Ribatejos aastasadu traditsiooniliselt toodetud ja hinnatud õlide omadustest. Läbiviidud uuringu põhjal selgus, et kui Cobrançosa sordi õli lisati Galega Vulgari sordist valmistatud õlile, ei kaotanud viimane „Azeites do Ribatejo” organoleptilisi ega keemilisi omadusi.

| 2. | Seoses sellega, et muutuvad need oliivipuude sordid, mida võib lisada, muutuvad ka eeskirjad järgmiselt:






  — | Galega Vulgar ja/või Lentisca vähemalt 55 % (need sordid, kas üks neist eraldi või mõlemad koos, peavad moodustama vähemalt 55 %); |
| --- | --- | --- |

2.

Seoses sellega, et muutuvad need oliivipuude sordid, mida võib lisada, muutuvad ka eeskirjad järgmiselt:

—

Galega Vulgar ja/või Lentisca vähemalt 55 % (need sordid, kas üks neist eraldi või mõlemad koos, peavad moodustama vähemalt 55 %);

| — | Cobrançosa, maksimaalselt 45 %; |
| --- | --- |

—

Cobrançosa, maksimaalselt 45 %;

| — | muud sordid, maksimaalselt 5 %; |
| --- | --- |

—

muud sordid, maksimaalselt 5 %;

| — | sort Picual on keelatud. |
| --- | --- |

—

sort Picual on keelatud.

Märkus: nende muudatuste tagajärjel ei ole geograafiline piirkond enam jagatud kaheks alampiirkonnaks.

| 3. | Muudatus teatavates füüsikalistes ja keemilistes parameetrites pärast üldisi muudatusi õigusaktides ning toodet ja selle omadusi käsitlevaid põhjalikumaid uuringuid. |
| --- | --- |

3.

Muudatus teatavates füüsikalistes ja keemilistes parameetrites pärast üldisi muudatusi õigusaktides ning toodet ja selle omadusi käsitlevaid põhjalikumaid uuringuid.

| 4. | Toote „Azeites do Ribatejo” organoleptiliste omaduste täpsem määratlus. |
| --- | --- |

4.

Toote „Azeites do Ribatejo” organoleptiliste omaduste täpsem määratlus.

3.2.   Geograafiline piirkond:

Teatavad omavalitsusüksused ja vallad on geograafilisest piirkonnast välja jäetud, sest täheldati, et nendes piirkondades oli oliivikasvatus märkimisväärselt vähenenud ja seal toodetud õlidel polnud enam nõutavaid omadusi.

Lisatakse selgelt teatavad Rio Maiori omavalitsusüksuses asuvad vallad, mis oleksid pidanud olema esialgses nimekirjas, kuid olid eksikombel välja jäetud, kuigi need olid geograafilise piirkonna kaardil märgitud.

Enam ei ole vaja geograafilist piirkonda kaheks alampiirkonnaks jagada, sest Lentisca sorti kasvatatakse kogu piirkonnas.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„AZEITES DO RIBATEJO”

EÜ nr: PT-PDO-0117-0219-09.01.2006

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil toote spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Padre António Vieira 1 |
| 1099-073 Lisboa |
| PORTUGAL |

Nimi:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Aadress:

Rua Padre António Vieira 1

1099-073 Lisboa

PORTUGAL

Tel

+351 213819300

Faks

+351 213876635

E-post:

Gpp@gpp.pt

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Associação dos Agricultores do Ribatejo |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua de Santa Margarida 1-A |
| 2000-114 Santarém |
| PORTUGAL |

Nimi:

Associação dos Agricultores do Ribatejo

Aadress:

Rua de Santa Margarida 1-A

2000-114 Santarém

PORTUGAL

Tel

+351 243323794 / 327444

Faks

+351 243322829

E-post:

geral@aaribatejo.pt

Koosseis:

tootja/töötleja ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.5. | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
| --- | --- |

Klass 1.5.

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Azeites do Ribatejo”

4.2.   Kirjeldus:

Toote „Azeites do Ribatejo” puhul on tegemist õlidega, mis on saadud Olea Europaea L. viljast, kasutades pressimiseks ainult mehhaanilisi vahendeid, ning sortidest Galega Vulgar, Lentisca ja Cobrançosa, mis pärinevad geograafilises tootmispiirkonnas asuvatest oliivisaludest.

Õlidel „Azeites do Ribatejo” on järgmised omadused (kokkuvõte):

| | happelisus – ekstra-neitsioliiviõli – kuni 0,8 %, neitsioliiviõli – kuni 1,5 %; |
| --- | --- |

happelisus – ekstra-neitsioliiviõli – kuni 0,8 %, neitsioliiviõli – kuni 1,5 %;

| | peroksiidarv: kuni 15 meq O2/kg; |
| --- | --- |

peroksiidarv: kuni 15 meq O2/kg;

| | neelduvus: K 232 nm – kuni 2,00, K 270 nm – kuni 0,20, ΔK – kuni 0,01; |
| --- | --- |

neelduvus: K 232 nm – kuni 2,00, K 270 nm – kuni 0,20, ΔK – kuni 0,01;

| | värvus – dominantlainepikkus (λ) – 577–578 nm; |
| --- | --- |

värvus – dominantlainepikkus (λ) – 577–578 nm;

| | trilinoleiin – kuni 0,2 %; |
| --- | --- |

trilinoleiin – kuni 0,2 %;

| | transrasvhapped % – oleiin – kuni 0,03, translinool + translinoleen – kuni 0,03; |
| --- | --- |

transrasvhapped % – oleiin – kuni 0,03, translinool + translinoleen – kuni 0,03;

| | alifaatsed alkoholid – kuni 300 mg/kg; |
| --- | --- |

alifaatsed alkoholid – kuni 300 mg/kg;

| | steroolid:







  — | kolesterool | < 0,5; |
| --- | --- | --- | --- |
| — | brassikasterool | ≤ 0,1; |
| — | kampesterool | ≤ 4,0; |
| — | stigmasterool | < kampesterool; |
| — | β-sitosterool | ≥ 93,0; |
| — | Δ7–stigmasterool | ≤ 0,3; |

steroolid:

—

kolesterool

< 0,5;

—

brassikasterool

≤ 0,1;

—

kampesterool

≤ 4,0;

—

stigmasterool

< kampesterool;

—

β-sitosterool

≥ 93,0;

—

Δ7–stigmasterool

≤ 0,3;

| | steroolide üldkogus – vähemalt 1 000 mg/kg; |
| --- | --- |

steroolide üldkogus – vähemalt 1 000 mg/kg;

| | erütrodiool + uvaool – kuni 4,5 %; |
| --- | --- |

erütrodiool + uvaool – kuni 4,5 %;

| | vahad – kuni 250 mg/kg. |
| --- | --- |

vahad – kuni 250 mg/kg.

Samuti on kehtestatud rasvhapete ja triglütseriidide parameetrid.

Õlid „Azeites do Ribatejo” on keskmise puuviljasusega, rohelised ja küpsete puuviljade maitsega, kerge õunamaitsega; värvus on kuldkollane, mõnikord kergelt rohekas. Selleks, et ekstra-neitsioliiviõli ja neitsioliiviõli kinnitataks kui „Azeites do Ribatejo”, ei tohi neil olla keskmiselt ühtegi puudust. Mis tahes õli, mille organoleptilised omadused erinevad lubatud sortidele iseloomulikest omadustest, ei saa kinnitust.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Geograafiline piirkond, kus toodet valmistatakse, töödeldakse ja pakendatakse, piirdub järgmiste omavalitsusüksustega: Abrantes, Alcanena, Alcobaça (ainult vallad S. Vicente de Aljubarrota ja Turquel), Alvaiázere, Azambuja (ainult vald Vila Nova de S. Pedro), Cartaxo (ainult vallad Cartaxo, Ereira, Pontével ja Vale da Pinta), Constância, Entroncamento, Ferreira do Zêzere, Gavião, Golegã, Ourém (ainult vallad Alburitel, Atouguia, Caxarias, Cercal, Espite, Fátima, Formigais, Freixianda, Gondemaria, Matas, Na Sa da Misericórdia, Na Sa da Piedade, Olival, Rio de Couros ja Seiça), Porto de Mós (ainult vallad Alcaria, Alvados, Arrimal, Juncal, Mendiga, Pedreiras, S. Bento ja Serro Ventoso), Rio Maior (ainult vallad Alcobertas, Arruda dos Pisões, Assentiz, Azambujeira, Fráguas, Malaqueijo, Marmeleira, Outeiro da Cortiçada, Ribeira de S. João, Rio Maior, S. João da Ribeira ja S. Sebastião), Santarém, Sardoal, Tomar, Torres Novas ja Vila Nova da Barquinha.

4.4.   Päritolutõend:

Lisaks toote eriomadustele on loodud jälgitavussüsteem. Kõikide ettevõtjate suhtes, sõltumata sellest, millist tööd nad teevad (oliivikasvatajad, õlipressijad või pakendajad), kehtib kontrolli- ja sertifitseerimissüsteem. Kõikide tootjate kohta, kes on kaitstud päritolunimetuste juhtivalt tootjate rühmalt Agrupamento de Produtores Gestor da DOP kaitstud päritolunimetuse „Azeites do Ribatejo” kasutamiseks loa saanud, peetakse kirjeldavat registrit, mis sisaldab ajakohastatud teavet kasutatud oliivide päritolu, tegelike tootmis- ja tarnetingimuste ning kasutatud õlipressimis- ja pakendamistehnoloogia kohta. Oliivikasvatajaid kontrollitakse asjakohaste ajavahemike järel töötlemisviiside rakendamise ajal, kasvuperioodil ja eelkõige viljade koristamise ajal. Õlipressijaid ja pakendajaid kontrollitakse pressimise, toote ladustamise ja pakendamise ajal. Kontrolle viiakse läbi kogu protsessi jooksul ja iga pakendatud tooteartikkel „Azeites do Ribatejo” on nõuetekohaselt märgistatud selle külge kinnitatud asjaomase nummerdatud sertifitseerimismärgiga, mille abil on toodet igas tootmisetapis võimalik jälgida. Kaitstud päritolunimetust võib kasutada ainult selliste neitsi- ja ekstra-neitsioliiviõli pakenditel, millel on ülal kirjeldatud omadused ja mille tootmist kontrollitakse.

4.5.   Tootmismeetod:

Õlid „Azeites do Ribatejo” on saadud pressimise teel Olea Europaea L. viljast, kasutades ainult mehhaanilisi vahendeid, määratletud geograafilises tootmispiirkonnas asuvates pressimisettevõtetes. Järgitakse kõiki häid tavasid, mis hõlmavad muu hulgas viljelemist, fütosanitaarset töötlemist, koristusmeetodit, transporti ning töötlemist ja pakendamist. Kindlaksmääratud kogustes on lubatud ainult oliivid, mis kuuluvad järgnevalt nimetatud sortide hulka ja pärinevad määratletud geograafilises piirkonnas asuvatest saludest: Galega Vulgar ja/või Lentisca, vähemalt 55 %, Cobrançosa, kuni 45 %. Muud sordid on lubatud (välja arvatud Picual, mis on keelatud): maksimaalselt 5 %. Keelatud on teisesed pressimismeetodid, nagu ensüümide ja talgi kasutamine. Neitsi- ja ekstra-neitsioliiviõlid on pakendatud sobivatesse pakenditesse ja vastavalt märgistatud. Kõik ülal kirjeldatud tegevused toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas, kuna see toode on segu ja kui õlid on kokku segatud, ei saa neid eraldada või identifitseerida. Seepärast on see kõige asjakohasem viis kontrollide läbiviimiseks ja jälgitavuse tagamiseks kogu tootmisprotsessi ulatuses, kuna nii garanteeritakse toote päritolu, kvaliteet ja autentsus.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Oliivisalud asuvad Ribatejo piirkonnas, kus on märkimisväärselt vahemereline kliima kuumade, kuivade suvedega ja kus on valdavalt lubjarikkad mullad. Oliivikasvatus on selles piirkonnas olnud väga oluline juba ammusest ajast, olles nii kohalikele traditsioonidele oma jälje jätnud; näiteks on olemas loendamatul hulgal piirkondlikke retsepte oliiviõli kasutamiseks. Lisaks ajaloolisele ja sotsiaalkultuurilisele seosele on õlidel „Azeites do Ribatejo” selgelt määratletavad organoleptilised ja keemilised omadused, mis eristavad neid teistest õlidest. Kuigi kasutatavad sordid ei ole eriomased ainult sellele piirkonnale, on oliivisortide erinevad kogused koostises ja ökosüsteem otsustavad tegurid kirjeldatud omadustega õli tootmisel.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Certis |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Diana de Liz, Horta do Bispo |
| Apartado 320 |
| 7006 Évora |
| PORTUGAL |

Nimi:

Certis

Aadress:

Rua Diana de Liz, Horta do Bispo

Apartado 320

7006 Évora

PORTUGAL

Tel

+351 266769564

Faks

+351 266769566

E-post:

—

4.8.   Märgistus:

Märgisel peavad olema sõnad „Azeites do Ribatejo — Denominação de Origem Protegida” ja vastav ühenduse logo. See peab sisaldama ka sertifitseerimismärgist, millel on toote nimi ja asjaomane tähis, kontrolliasutuse nimi ja seerianumber (nt numbriline või tähtedest ja numbritest koosnev kood, mis võimaldab toote jälgitavust). Mitte mingil tingimusel ei tohi nime või ettevõtja nime ja tootja aadressi asemel olla mõne muu üksuse nimi, kuigi see üksus võib toote eest vastutada või seda turustada. Turundusnimele – Azeites do Ribatejo — DOP – ei tohi olla lisatud ühtegi teist sõna või tähist, kaasa arvatud turustaja või muud kaubamärgid.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 22.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 56/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 56/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2011/C 56/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„RISO DI BARAGGIA BIELLESE E VERCELLESE”

EÜ nr: IT-PDO-0105-0337-06.03.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — |  | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistamine |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—



Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistamine

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

Image

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Toote kirjeldus:

| — | Spetsifikaadi artiklis 2, milles on esitatud toote „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KGT) kirjeldus, on muudetud kirjeldatavate riisisortide kleepuvusnõudeid. Uued nõuded on saadud hoolikate analüüside tulemusel, mis on tehtud riikliku riisiameti kehtestatud ja kohandatud sisemetoodika järgi. Uus metoodika on täpsem ja selle puhul kasutatakse uusi seadmeid. Lisaks sellele, et etalone kleepuvuskatses rakendatavate jõu-, kaugus- ja kiirusnäitajate suhtes Itaalia kaliibriametis (Servizio di Taratura Italiano — SIT) korrapäraselt kaliibritakse, on analüüsi mõned etapid muudetud täisautomaatseks, mis aitab vähendada kõikumisi ja parandab analüüside korratavust.
  Just tänu automatiseerimisele erinevad kleepuvustulemused varasema metoodika järgi, mida tänapäeval peetakse vananenuks, saadud tulemustest.
  Kuna kleepuvus muutub vastavalt riisi vanusele ja säilitamistingimustele, täpsustakse spetsifikaadis peale selle, et analüüsid tuleb teha koristusperioodi lõpus, kui riisi kleepuvusnäitajad on kõige suuremad.
  Samuti on parandatud kleepuvuse mõõtühiku märkimisel esinenud tehniline viga. Senine „g/cm2” on käesolevale taotlusele lisatud koonddokumendis: „g/cm”.
  Kokkuvõtteks võib öelda, et muutmistaotlusega, millega kehtestatakse täpsemad näitajad, parandatakse tehniline viga ja määratakse kindlaks analüüside tegemise aeg, muudetakse menetlus selgemaks ja täpsemaks, mis aitab paremini määrata riisi kleepuvust. See on hüvanguks nii tootjatele kui ka tarbijatele. |
| --- | --- |

—

Spetsifikaadi artiklis 2, milles on esitatud toote „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KGT) kirjeldus, on muudetud kirjeldatavate riisisortide kleepuvusnõudeid. Uued nõuded on saadud hoolikate analüüside tulemusel, mis on tehtud riikliku riisiameti kehtestatud ja kohandatud sisemetoodika järgi. Uus metoodika on täpsem ja selle puhul kasutatakse uusi seadmeid. Lisaks sellele, et etalone kleepuvuskatses rakendatavate jõu-, kaugus- ja kiirusnäitajate suhtes Itaalia kaliibriametis (Servizio di Taratura Italiano — SIT) korrapäraselt kaliibritakse, on analüüsi mõned etapid muudetud täisautomaatseks, mis aitab vähendada kõikumisi ja parandab analüüside korratavust.

Just tänu automatiseerimisele erinevad kleepuvustulemused varasema metoodika järgi, mida tänapäeval peetakse vananenuks, saadud tulemustest.

Kuna kleepuvus muutub vastavalt riisi vanusele ja säilitamistingimustele, täpsustakse spetsifikaadis peale selle, et analüüsid tuleb teha koristusperioodi lõpus, kui riisi kleepuvusnäitajad on kõige suuremad.

Samuti on parandatud kleepuvuse mõõtühiku märkimisel esinenud tehniline viga. Senine „g/cm2” on käesolevale taotlusele lisatud koonddokumendis: „g/cm”.

Kokkuvõtteks võib öelda, et muutmistaotlusega, millega kehtestatakse täpsemad näitajad, parandatakse tehniline viga ja määratakse kindlaks analüüside tegemise aeg, muudetakse menetlus selgemaks ja täpsemaks, mis aitab paremini määrata riisi kleepuvust. See on hüvanguks nii tootjatele kui ka tarbijatele.

| — | Riisiterade pikkuse, laiuse, konsistentsi, kleepuvuse, selguse ning kaalu suhtes, mis on esitatud füüsikalis-keemiliste näitajate tabelis, kehtestati lubatud hälve 10 %. Seda peeti vajalikuks, sest olemasolevatest analüüsitulemustest nähtub, et need näitajad sõltuvad suurel määral asjaomase aasta ilmastikuoludest. |
| --- | --- |

—

Riisiterade pikkuse, laiuse, konsistentsi, kleepuvuse, selguse ning kaalu suhtes, mis on esitatud füüsikalis-keemiliste näitajate tabelis, kehtestati lubatud hälve 10 %. Seda peeti vajalikuks, sest olemasolevatest analüüsitulemustest nähtub, et need näitajad sõltuvad suurel määral asjaomase aasta ilmastikuoludest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„RISO DI BARAGGIA BIELLESE E VERCELLESE”

EÜ nr: IT-PDO-0105-0337-06.03.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Riso di Baraggia Biellese e Vercellese”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetus „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” tähistab eranditult riisisaadust, mis on saadud toorriisi või puhastamata riisi töötlemisel täisterariisiks, rafineeritud riisiks või aurutatud riisiks.

Kultuurtaimena kasvatatava riisi sordid ning nende omadused on järgmised:

| Sort | Seemnekesta värv | Pikkus | Kuju | Endosperm | Triip | Tipp | Profiil | Pea |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arborio | Valge | Pikk | Poolümar | Keskel asuv lai | Puudub | Rõhutatud | Kokkusurutud | Piklik |
| Baldo | Valge | Pikk | Poolkoonusjas | Puudub | Puudub | Korrapärane | Ümarduv | Korrapärane |
| Balilla | Valge | Lühike | Ümar | Küljel | Lühike | Korrapärane | Ümarduv | Tömp |
| Carnaroli | Valge | Pikk | Poolkoonusjas | Keskel-küljel | Puudub | Rõhutatud | Ümarduv | Piklik |
| S. Andrea | Valge | Pikk | Poolkoonusjas | Keskel-küljel | Lühike | Korrapärane | Ümarduv | Korrapärane |
| Loto | Valge | Pikk | Poolkoonusjas | Puudub | Puudub | Korrapärane | Ümarduv | Piklik |
| Gladio | Valge | Pikk | Rõhutatult koonusjas | Puudub | Puudub | Taanduv | Kokkusurutud | Piklik |

Sort

Seemnekesta värv

Pikkus

Kuju

Endosperm

Triip

Tipp

Profiil

Pea

Arborio

Valge

Pikk

Poolümar

Keskel asuv lai

Puudub

Rõhutatud

Kokkusurutud

Piklik

Baldo

Valge

Pikk

Poolkoonusjas

Puudub

Puudub

Korrapärane

Ümarduv

Korrapärane

Balilla

Valge

Lühike

Ümar

Küljel

Lühike

Korrapärane

Ümarduv

Tömp

Carnaroli

Valge

Pikk

Poolkoonusjas

Keskel-küljel

Puudub

Rõhutatud

Ümarduv

Piklik

S. Andrea

Valge

Pikk

Poolkoonusjas

Keskel-küljel

Lühike

Korrapärane

Ümarduv

Korrapärane

Loto

Valge

Pikk

Poolkoonusjas

Puudub

Puudub

Korrapärane

Ümarduv

Piklik

Gladio

Valge

Pikk

Rõhutatult koonusjas

Puudub

Puudub

Taanduv

Kokkusurutud

Piklik

Koos eespool osutatud omadustega kasutatakse vaatlusaluste riisisortide kindlakstegemiseks ja määramiseks järgmisi biomeetrilisi tunnuseid ning füüsikalis-keemilisi näitajaid:

| | Tera mõõtmed | Konsistents | Kleepuvus | Selgus | 1 000 tera kaal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Pikkus | Laius | kg/cm2 | g/cm | % | g |
| | mm | mm | | | | Täisterad | Rafineeritud |
| Sort | Mitte üle | Mitte alla | Mitte üle | Mitte alla | Mitte üle |
| Arborio | 7,2 | 3,5 | 0,65 | 7,5 | — | 38 | 34 |
| Baldo | 7,2 | 3,2 | 0,61 | 7,5 | 50 | 35 | 31 |
| Balilla | 5,2 | 3,2 | 0,64 | 5,1 | — | 25 | 22 |
| Carnaroli | 7,0 | 3,4 | 0,86 | 3,2 | — | 35 | 31 |
| S. Andrea | 6,6 | 3,3 | 0,58 | 8,5 | — | 34 | 30 |
| Loto | 6,4 | 3,1 | 0,72 | 7,5 | 40 | 28 | 25 |
| Gladio | 7,0 | 2,2 | 0,86 | 1,5 | 70 | 22 | 20 |

Tera mõõtmed

Konsistents

Kleepuvus

Selgus

1 000 tera kaal

Pikkus

Laius

kg/cm2

g/cm

%

g

mm

mm

Täisterad

Rafineeritud

Sort

Mitte üle

Mitte alla

Mitte üle

Mitte alla

Mitte üle

Arborio

7,2

3,5

0,65

7,5

—

38

34

Baldo

7,2

3,2

0,61

7,5

50

35

31

Balilla

5,2

3,2

0,64

5,1

—

25

22

Carnaroli

7,0

3,4

0,86

3,2

—

35

31

S. Andrea

6,6

3,3

0,58

8,5

—

34

30

Loto

6,4

3,1

0,72

7,5

40

28

25

Gladio

7,0

2,2

0,86

1,5

70

22

20

Loetletud väärtuste suhtes lubatakse hälvet 10 %. Kleepuvust mõõdetakse sügisel koristusperioodi lõpus.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Riisi „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” kasvatamine, koristamine, töötlemine ja/või jätkutöötlemine peab toimuma punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Pakendamine peab toimuma eranditult kontrolliasutuse järelevalve all.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Riisi „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KPN) tarbimisse lubamiseks peab selle pakendil olema märgitud territooriumil kasvatatava põllukultuuri sordi täpne nimi ja mitte mõne teise sarnase sordi nimi; seda ka juhul, kui see on kehtivate normidega lubatud. Olenevalt sihtturust on ette nähtud erinevad viimistlemisvormid ja pakendid.

Pakendile tuleb trükitähtedega kirjutada järgmised tähised:

| — | Euroopa Ühenduse kaitstud päritolunimetuse märgis; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse kaitstud päritolunimetuse märgis;

| — | toote „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KPN) logo peab koos eespool nimetatud märgisega olema pakendil kujutatud mõõtmetelt ja värvuselt selgelt eristuvate tähtedega; |
| --- | --- |

—

toote „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KPN) logo peab koos eespool nimetatud märgisega olema pakendil kujutatud mõõtmetelt ja värvuselt selgelt eristuvate tähtedega;

| — | riisi töötlus- ja koorimisettevõtte tunnused, ärinimed, sordinimed. |
| --- | --- |

—

riisi töötlus- ja koorimisettevõtte tunnused, ärinimed, sordinimed.

Keelatud on kiitvad ja eksitavad märkused.

Riisi „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KPN) logo on ringikujuline ja selle alaosas esiplaanil on kujutatud üksteise kõrval kolm valgendatud ja sirget riisitera, nagu neid tavaliselt tarbijale esitatakse. Terade tipus on näha väike süvend, milles oli riisituuma idu enne rafineerimist. Logo sees on valgel taustal stiliseeritud kujutis Monte Rosa mäestikust, mille liustikest laskuv vesi suundub niisutama Baraggia riisivälju, kust on pärit ainulaadne „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese”. Logo ümbritseva sõõri ülaosas on sõnad „Riso di Baraggia” ja alaosas haldusüksuste nimed: Biellese ja Vercellese. Riis „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KPN) peab tarbimisse lubatuna olema pakendatud järgmise mahuga pakenditesse (kg): 0,250–0,500–1,0–2,0–5,0–10,0–25,0. Pakendina võib kasutada riidest või toiduainetele sobivast plastmaterjalist kotte või toiduainete hügieeni- ja tervishoiutingimusi reguleerivates eeskirjades lubatud materjalidest karpe.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond: „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KGT) tootmispiirkond asub Piemonte kirdeosas Biella ja Vercelli provintsis ning hõlmab tervelt või osaliselt järgmiste kommuunide territooriumi: Albano Vercellese, Arborio, Balocco, Brusnengo, Buronzo, Carisio, Casanova Elvo, Castelletto Cervo, Cavaglià, Collobiano, Dorzano, Formigliana, Gattinara, Ghislarengo, Gifflenga, Greggio, Lenta, Massazza, Masserano, Mottalciata, Oldenico, Rovasenda, Roasio, Salussola, San Giacomo Vercellese, Santhià, Villanova Biellese, Villarboit.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Punktis 4 osutatud ala võib pidada üheks tervikuks, millele on iseloomulik, et maatükke on savi-rauasisaldusega mullastruktuuri tõttu raske tasandada ja seetõttu toimub nende veega üleujutamine erinevates tingimustes. Oluline tegur on ka kliima, mida iseloomustavad pigem jahedad suvekuud ning sooja õhu liikumine mägedest puhuvate tuulte mõjul kõrgematesse kihtidesse. Lisaks kastavad Alpide jalamil asuvas piirkonnas olevate jahedate veekogude tõttu mägijõed seda piirkonda esimesena.

5.2.   Toote eripära:

Riisile „Baraggia Biellese e Vercellese” iseloomulik vastupidavus keetmisel, suurem konsistents ja vähene kleepuvus.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Baraggia ja sealse riisi mitmekesisust on ligi 50 aasta jooksul (aastatel 1912–1952) kirjeldatud igakuiselt endise Vercelli riisikasvatuse katseinstituudi (Istituto Sperimentale di Risicoltura di Vercelli) väljaandes „Giornale di Risicoltura” (riisikasvatuse teataja), kus on avaldatud tehnilis-teaduslikke artikleid Baraggia piirkonna iseloomulike omaduste edendamiseks ja sealse riisikasvatuse ergutamiseks. Instituut ostis 1931. aastal Villarboit’ kommuunis (Baraggia riisikasvatusala keskus) riisikasvatusettevõtte, kasutades seda teaduskeskusena Baraggia piirkonna spetsiifiliste tootmisomaduste täiustamiseks. Alates 1952. aastast annab ta nimetatud kuukirja järjena välja ajakirja „Il Riso” (riis), mille kirjastaja on riiklik riisiamet Ente Nazionale Risi (E.N.R) ja milles mitmetes artiklites on käsitletud selle piirkonna riisi erilisi kvaliteediomadusi. Tootmispiirkonna omadustest tulenevalt on riisile „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” iseloomulik vastupidavus keetmisel, suurem konsistents ja vähene kleepuvus. Sellised omadused, mis on eelkõige seotud muude piirkondadega võrreldes vähesema saagikuse ja pikema kasvuajaga, on võitnud tarbijate üksmeelse tunnustuse.

Riisikasvatus Baraggia piirkonnas pärineb juba XVII sajandi algusest, muu hulgas on selle kohta teateid Salussola kommuunist ning selle ümbruskonnast pärinevates 1606. aasta notariaalaktides.

Alates möödunud sajandi esimestest aastatest on seda Baraggia piirkonna traditsioonilist põllukultuuri kasutatud ka sümbolina nii rahva- kui ka spordiüritustel, eelkõige jalgrattavõistlustel, kus on osalenud teiste hulgas sellised meistrid nagu Coppi, Bartali ja Magni.

Viited spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” tunnustamise ettepaneku 28. jaanuari 2008. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 23.

Spetsifikaadi kokkuvõttega saab tutvuda veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

Võib minna ka otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsata „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”, ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---