# Eiropas Savienības C 49/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.049.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 49 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 16. februāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.049.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 49

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 16. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 049/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6090 – PZ Cussons/Wilmar Africa Investments/JV) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 049/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6090 – PZ Cussons/Wilmar Africa Investments/JV) (
  1
  )

PZ Cussons/Wilmar Africa Investments/JV

1

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2011/C 049/02 | Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2010. gada 13. decembris un 2011. gada 14. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus | 2 |
| | Padome |
| 2011/C 049/03 | Paziņojums personām, vienībām un struktūrām, uz kurām attiecina Padomes Lēmumā 2011/101/KĀDP noteiktos ierobežojošus pasākumus | 4 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 049/04 | Euro maiņas kurss | 5 |
| 2011/C 049/05 | Komisijas paziņojums, īstenojot Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1060/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecībā lietojamo aukstumiekārtu energomarķējumu (
  1
  ) | 6 |
| 2011/C 049/06 | Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem | 12 |
| 2011/C 049/07 | Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem | 13 |
| | Revīzijas palāta |
| 2011/C 049/08 | Īpašais ziņojums Nr. 12/2010 ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā | 14 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

2011/C 049/02

Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2010. gada 13. decembris un 2011. gada 14. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

2

Padome

2011/C 049/03

Paziņojums personām, vienībām un struktūrām, uz kurām attiecina Padomes Lēmumā 2011/101/KĀDP noteiktos ierobežojošus pasākumus

4

Eiropas Komisija

2011/C 049/04

Euro maiņas kurss

5

2011/C 049/05

Komisijas paziņojums, īstenojot Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1060/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecībā lietojamo aukstumiekārtu energomarķējumu (
  1
  )

1

6

2011/C 049/06

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem

12

2011/C 049/07

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem

13

Revīzijas palāta

2011/C 049/08

Īpašais ziņojums Nr. 12/2010 ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā

14

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 049/09 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – Finanšu instruments civilās aizsardzības jomā – Projekti par novēršanu un sagatavotību | 15 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 049/10 | Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu veidu Omānas un Saūda Arābijas polietilēntereftalāta (PET) importu | 16 |
| 2011/C 049/11 | Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu | 21 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 049/12 | Valsts atbalsts – Nīderlande (Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. līdz 109. pants) – Valsts atbalsts MC 10/09 – ING darījumi ar GHT1 hibrīdiem (
  1
  ) | 26 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2011/C 049/09

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – Finanšu instruments civilās aizsardzības jomā – Projekti par novēršanu un sagatavotību

15

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 049/10

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu veidu Omānas un Saūda Arābijas polietilēntereftalāta (PET) importu

16

2011/C 049/11

Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu

21

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 049/12

Valsts atbalsts – Nīderlande (Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. līdz 109. pants) – Valsts atbalsts MC 10/09 – ING darījumi ar GHT1 hibrīdiem (
  1
  )

ING

GHT1

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6090 – PZ Cussons/Wilmar Africa Investments/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 49/01

Komisija 2011. gada 8. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6090. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6090. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/2

---

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS

(2010. gada 13. decembris un 2011. gada 14. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

2011/C 49/02

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 8. un 23. pantu,

tā kā:

| (1) | atbilstoši Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem (2) (turpmāk – Īstenošanas noteikumi) Prezidijam nepieciešamības gadījumā ik gadu ir jāindeksē parlamentārās palīdzības piemaksas summa, pamatojoties uz kopīgo indeksu, ko Eiropas Kopienu Statistikas birojs ir noteicis, vienojoties ar dalībvalstu statistiskas birojiem un piemērojot Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu, kas noteikti ar Regulu (Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3), 65. pantu. Indeksāciju piemēro ar atpakaļejošu spēku no tā gada jūlija, uz kuru attiecas indekss. Šī procedūra ir izveidota tā, lai nodrošinātu, ka parlamentārās palīdzības piemaksas apjoms mainās atbilstoši izmaiņām reģistrēto deputātu palīgu algu līmenī. Ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1190/2010 (4) Padome grozīja Regulu (ES, Euratom) Nr. 1296/2009 (5) (ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-40/10 (6)) un no 2009. gada 1. jūlija koriģēja Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām. Tāpēc ir nepieciešams attiecīgi pielāgot parlamentārās palīdzības piemaksas apmēru, piemērojot šīs izmaiņas no 2009. gada 14. jūlija. Atbilstoši šīm izmaiņām būtu jākoriģē arī parlamentārās palīdzības piemaksas palielinātais apmērs, par ko vienojās Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījumā Nr. 1 (7), un jaunā summa būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad palielinājums bija paredzēts sākotnēji, proti, no 2010. gada 1. maija. Ar Regulu (ES) Nr. 1239/2010 (8) Padome no 2010. gada 1. jūlija koriģēja arī Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas un šīm izmaksām piemērojamos korekcijas koeficientus. Tāpēc ir nepieciešams attiecīgi pielāgot parlamentārās palīdzības piemaksas apjomu, piemērojot šīs izmaiņas no 2010. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(1)

atbilstoši Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem (2) (turpmāk – Īstenošanas noteikumi) Prezidijam nepieciešamības gadījumā ik gadu ir jāindeksē parlamentārās palīdzības piemaksas summa, pamatojoties uz kopīgo indeksu, ko Eiropas Kopienu Statistikas birojs ir noteicis, vienojoties ar dalībvalstu statistiskas birojiem un piemērojot Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu, kas noteikti ar Regulu (Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3), 65. pantu. Indeksāciju piemēro ar atpakaļejošu spēku no tā gada jūlija, uz kuru attiecas indekss. Šī procedūra ir izveidota tā, lai nodrošinātu, ka parlamentārās palīdzības piemaksas apjoms mainās atbilstoši izmaiņām reģistrēto deputātu palīgu algu līmenī. Ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1190/2010 (4) Padome grozīja Regulu (ES, Euratom) Nr. 1296/2009 (5) (ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-40/10 (6)) un no 2009. gada 1. jūlija koriģēja Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām. Tāpēc ir nepieciešams attiecīgi pielāgot parlamentārās palīdzības piemaksas apmēru, piemērojot šīs izmaiņas no 2009. gada 14. jūlija. Atbilstoši šīm izmaiņām būtu jākoriģē arī parlamentārās palīdzības piemaksas palielinātais apmērs, par ko vienojās Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījumā Nr. 1 (7), un jaunā summa būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad palielinājums bija paredzēts sākotnēji, proti, no 2010. gada 1. maija. Ar Regulu (ES) Nr. 1239/2010 (8) Padome no 2010. gada 1. jūlija koriģēja arī Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas un šīm izmaksām piemērojamos korekcijas koeficientus. Tāpēc ir nepieciešams attiecīgi pielāgot parlamentārās palīdzības piemaksas apjomu, piemērojot šīs izmaiņas no 2010. gada 1. jūlija.

| (2) | Īstenošanas noteikumos arī ir paredzēts, ka Prezidijs var indeksēt deputātiem paredzētās ceļa izdevumu un vispārējo izdevumu piemaksas, kā arī komandējuma dienas naudas summas maksimāli tādā apmērā, kas atbilst Eiropas Savienības gada inflācijas līmenim iepriekšējā gada oktobrī, kā to ir publicējis Statistikas birojs. Eiropas Kopienu Statistikas birojs 2010. gada 16. novembrī paziņoja, ka inflācijas līmenis laikā no 2009. gada 1. novembra līdz 2010. gada 31. oktobrim bija 2,3 %. Jaunās summas būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas noteikumos arī ir paredzēts, ka Prezidijs var indeksēt deputātiem paredzētās ceļa izdevumu un vispārējo izdevumu piemaksas, kā arī komandējuma dienas naudas summas maksimāli tādā apmērā, kas atbilst Eiropas Savienības gada inflācijas līmenim iepriekšējā gada oktobrī, kā to ir publicējis Statistikas birojs. Eiropas Kopienu Statistikas birojs 2010. gada 16. novembrī paziņoja, ka inflācijas līmenis laikā no 2009. gada 1. novembra līdz 2010. gada 31. oktobrim bija 2,3 %. Jaunās summas būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU:

1. pants

Īstenošanas noteikumus groza šādi.

| 1. | Noteikumu 15. panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “c) | EUR 0,50/km, braucot ar automašīnu, un nepieciešamības gadījumā šai cenai pieskaita prāmja vai tamlīdzīga transportlīdzekļa cenu.”. |
| --- | --- | --- |

1.

Noteikumu 15. panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“c)

EUR 0,50/km, braucot ar automašīnu, un nepieciešamības gadījumā šai cenai pieskaita prāmja vai tamlīdzīga transportlīdzekļa cenu.”.

| 2. | Noteikumu 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | par brauciena daļu no 0 km līdz 50 km – EUR 22,51;”. |
| --- | --- | --- |

2.

Noteikumu 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

par brauciena daļu no 0 km līdz 50 km – EUR 22,51;”.

| 3. | Noteikumu 22. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Šo noteikumu 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto braucienu ceļa izdevumu gada maksimālā atmaksas summa ir EUR 4 243.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Noteikumu 22. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Šo noteikumu 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto braucienu ceļa izdevumu gada maksimālā atmaksas summa ir EUR 4 243.”;

| b) | panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “3.   Maksimālā izdevumu atmaksas summa gadā par braucieniem, ko veikuši komiteju vai apakškomiteju priekšsēdētāji, lai piedalītos parlamentāra rakstura konferencēs vai pasākumos par kādu no Eiropas tēmām, kas saistīta ar viņu komitejas vai apakškomitejas atbildības jomām, ir EUR 4 243. Iepriekš nepieciešams saņemt Parlamenta priekšsēdētāja atļauju, un tiek pārbaudīts pieejamo līdzekļu apmērs, ievērojot minēto maksimālo summu.”. |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“3.   Maksimālā izdevumu atmaksas summa gadā par braucieniem, ko veikuši komiteju vai apakškomiteju priekšsēdētāji, lai piedalītos parlamentāra rakstura konferencēs vai pasākumos par kādu no Eiropas tēmām, kas saistīta ar viņu komitejas vai apakškomitejas atbildības jomām, ir EUR 4 243. Iepriekš nepieciešams saņemt Parlamenta priekšsēdētāja atļauju, un tiek pārbaudīts pieejamo līdzekļu apmērs, ievērojot minēto maksimālo summu.”.

| 4. | Noteikumu 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Ja pasākums notiek Kopienas teritorijā, deputāti saņem dienas naudu, kuras apjoms ir EUR 304.”. |
| --- | --- |

4.

Noteikumu 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Ja pasākums notiek Kopienas teritorijā, deputāti saņem dienas naudu, kuras apjoms ir EUR 304.”.

| 5. | Noteikumu 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Piemaksas mēneša apmērs saskaņā ar 25. pantu ir EUR 4 299.”. |
| --- | --- |

5.

Noteikumu 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Piemaksas mēneša apmērs saskaņā ar 25. pantu ir EUR 4 299.”.

| 6. | Noteikumu 33. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Šo noteikumu 34. pantā minēto personīgo līdzstrādnieku pakalpojumu izmantošanas izmaksu maksimālais atmaksāšanas apmērs mēnesī ir EUR 18 189. No 2010. gada 1. maija šī summa ir EUR 19 689. No 2010. gada 1. jūlija šī summa ir EUR 19 709.”. |
| --- | --- |

6.

Noteikumu 33. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Šo noteikumu 34. pantā minēto personīgo līdzstrādnieku pakalpojumu izmantošanas izmaksu maksimālais atmaksāšanas apmērs mēnesī ir EUR 18 189. No 2010. gada 1. maija šī summa ir EUR 19 689. No 2010. gada 1. jūlija šī summa ir EUR 19 709.”.

2. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Lēmuma 1. panta 1. līdz 5. punktu piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

3.   Lēmuma 1. panta 6. punktu piemēro no 2009. gada 14. jūlija.

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta Prezidija 2008. gada 19. maija un 9. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem (OV C 159, 13.7.2009., 1. lpp.).

(3)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

(4)  Padomes 2010. gada 13. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1190/2010, ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (OV L 333, 17.12.2010., 1. lpp.).

(5)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1296/2009 (2009. gada 23. decembris), ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (OV L 348, 29.12.2009., 10. lpp.).

(6)  Tiesas 2010. gada 24. novembra spriedums lietā C-40/10 Komisija/Padome (Tiesas judikatūras krājumā vēl nav publicēts).

(7)  OV L 183, 16.7.2010., 1. lpp.

(8)  OV L 338, 22.12.2010., 1. lpp.

---

Padome

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/4

---

Paziņojums personām, vienībām un struktūrām, uz kurām attiecina Padomes Lēmumā 2011/101/KĀDP noteiktos ierobežojošus pasākumus

2011/C 49/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

Padomes Lēmuma 2011/101/KĀDP (1) pielikumā minētajām personām, vienībām un struktūrām tiek darīta zināma šāda informācija.

Eiropas Savienības Padome ir noteikusi, ka personas un vienības, kas norādītas minētajā pielikumā, būtu jāietver tādu personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Lēmumā 2011/101/KĀDP.

Attiecīgo personu, vienību un struktūru uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu kompetentām attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iestādēm, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 314/2004 (2) II pielikumā minētajās interneta vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus galveno vajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 7. pantu).

Attiecīgās personas, vienības un struktūras var Padomei iesniegt lūgumu, pievienojot apliecinošus dokumentus, ka lēmums par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā būtu jāpārskata. Šādi lūgumi nosūtāmi uz šo adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Attiecīgo personu, vienību un struktūru uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta 2. daļā un 263. panta 4. un 6. daļā.

---

(1)  OV L 42, 16.2.2011., 6. lpp.

(2)  OV L 55, 24.2.2004., 1. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 15. februāris

2011/C 49/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3510 |
| JPY | Japānas jena | 113,21 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4567 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83750 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,7255 |
| CHF | Šveices franks | 1,3124 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8335 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,293 |
| HUF | Ungārijas forints | 271,06 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7059 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9287 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2518 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1504 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3503 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3317 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5282 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7925 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7290 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 514,24 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,8511 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,9020 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4068 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 015,55 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1185 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,919 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,5770 |
| THB | Taizemes bāts | 41,489 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2525 |
| MXN | Meksikas peso | 16,2620 |
| INR | Indijas rūpija | 61,4980 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3510

JPY

Japānas jena

113,21

DKK

Dānijas krona

7,4567

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83750

SEK

Zviedrijas krona

8,7255

CHF

Šveices franks

1,3124

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8335

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,293

HUF

Ungārijas forints

271,06

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7059

PLN

Polijas zlots

3,9287

RON

Rumānijas leja

4,2518

TRY

Turcijas lira

2,1504

AUD

Austrālijas dolārs

1,3503

CAD

Kanādas dolārs

1,3317

HKD

Hongkongas dolārs

10,5282

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7925

SGD

Singapūras dolārs

1,7290

KRW

Dienvidkorejas vona

1 514,24

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,8511

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,9020

HRK

Horvātijas kuna

7,4068

IDR

Indonēzijas rūpija

12 015,55

MYR

Malaizijas ringits

4,1185

PHP

Filipīnu peso

58,919

RUB

Krievijas rublis

39,5770

THB

Taizemes bāts

41,489

BRL

Brazīlijas reāls

2,2525

MXN

Meksikas peso

16,2620

INR

Indijas rūpija

61,4980

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/6

---

Komisijas paziņojums, īstenojot Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1060/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecībā lietojamo aukstumiekārtu energomarķējumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 49/05

1.   Pagaidu mērīšanas metožu nosaukumu un atsauču publikācija (1) Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1060/2010 un jo īpaši tās VI un VII pielikuma īstenošanai.

| Mērāmais parametrs | Organizācija | Atsauce | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| Termini, definīcijas, apzīmējumi un klasifikācija | CEN | Standarta EN 153 3. un 4. punkts. Ja standarta EN 153 3. un 4. punkts ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 2. pantā noteiktajām definīcijām un tās I pielikumam, jāvadās pēc minētās regulas. | No elektrotīkla darbināmu mājsaimniecības ledusskapju, saldētu produktu glabāšanas kameru, produktu saldētavu un to kombināciju energopatēriņa un ar to saistīto raksturlielumu mērīšana. |
| Vispārīgi testēšanas noteikumi | CEN | Standarta EN 153 8. punkts. Ja standarta EN 153 8. punkts ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 III pielikuma 1. daļā paredzētajiem noteikumiem, jāvadās pēc minētās regulas. |
| Atkausēšanas ūdens uztveršana un novadīšana | CEN | Standarta EN 153 5. punkts |
| Uzglabāšanas temperatūras | CEN | Standarta EN 153 6. un 13. punkts. Ja standarta EN 153 6. un 13. punkts ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 IV pielikuma 4. tabulai, jāvadās pēc minētās regulas. |
| Lineāro izmēru, tilpumu un platību noteikšana | CEN | Standarta EN 153 7. punkts |
| Enerģijas patēriņš | CEN | Standarta EN 153 15. punkts |
| Temperatūras paaugstināšanās laiks | CEN | Standarta EN 153 16. punkts |
| Saldēšanas jauda | CEN | Standarta EN 153 17. punkts |
| Iebūvētas aukstumiekārtas | CEN | Standarta EN 153 D pielikums |
| Nominālās vērtības un kontroles procedūra | CEN | Standarta EN 153 E pielikums. Ja standarta EN 153 E pielikums ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 V pielikuma 1. tabulai, jāvadās pēc minētās regulas. |
| Testēšanas pārskata elementi, marķējums | CEN | Standarta EN 153 20. un 21. punkts. |
| Troksnis | Starptautiskā elektrotehnikas komisija | IEC 60704-1 | Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma elektroierīces. Testēšanas kodekss gaisā emitēta trokšņa līmeņa noteikšanai. 1. daļa. Vispārīgas prasības. |
| IEC 60704-2-14 | Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma elektroierīces. Testēšanas kodekss gaisā emitēta trokšņa līmeņa noteikšanai. 2–14. daļa. Īpašas prasības par ledusskapjiem, saldētu pārtikas produktu glabāšanas kamerām un pārtikas saldētavām. |
| IEC 60704-3 | Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma elektroierīces. Testēšanas kodekss gaisā emitēta trokšņa līmeņa noteikšanai. 3. daļa. Procedūra deklarēto trokšņa emisiju vērtību noteikšanai un verificēšanai. |
| Elektroenerģijas patēriņš | Eiropas Komisija | Regula (EK) Nr. 1275/2008 | Komisijas 2008. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1275/2008, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā. |
| Vīna uzglabāšanas nodalījuma mitrums | Eiropas Komisija | Šā paziņojuma 2. daļas d) punkts | Vīna glabāšanas ierīcēm izmantojamā mērīšanas metode |

Mērāmais parametrs

Organizācija

Atsauce

Nosaukums

Termini, definīcijas, apzīmējumi un klasifikācija

CEN

Standarta EN 153 3. un 4. punkts. Ja standarta EN 153 3. un 4. punkts ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 2. pantā noteiktajām definīcijām un tās I pielikumam, jāvadās pēc minētās regulas.

No elektrotīkla darbināmu mājsaimniecības ledusskapju, saldētu produktu glabāšanas kameru, produktu saldētavu un to kombināciju energopatēriņa un ar to saistīto raksturlielumu mērīšana.

Vispārīgi testēšanas noteikumi

CEN

Standarta EN 153 8. punkts. Ja standarta EN 153 8. punkts ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 III pielikuma 1. daļā paredzētajiem noteikumiem, jāvadās pēc minētās regulas.

Atkausēšanas ūdens uztveršana un novadīšana

CEN

Standarta EN 153 5. punkts

Uzglabāšanas temperatūras

CEN

Standarta EN 153 6. un 13. punkts. Ja standarta EN 153 6. un 13. punkts ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 IV pielikuma 4. tabulai, jāvadās pēc minētās regulas.

Lineāro izmēru, tilpumu un platību noteikšana

CEN

Standarta EN 153 7. punkts

Enerģijas patēriņš

CEN

Standarta EN 153 15. punkts

Temperatūras paaugstināšanās laiks

CEN

Standarta EN 153 16. punkts

Saldēšanas jauda

CEN

Standarta EN 153 17. punkts

Iebūvētas aukstumiekārtas

CEN

Standarta EN 153 D pielikums

Nominālās vērtības un kontroles procedūra

CEN

Standarta EN 153 E pielikums. Ja standarta EN 153 E pielikums ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 643/2009 V pielikuma 1. tabulai, jāvadās pēc minētās regulas.

Testēšanas pārskata elementi, marķējums

CEN

Standarta EN 153 20. un 21. punkts.

Troksnis

Starptautiskā elektrotehnikas komisija

IEC 60704-1

Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma elektroierīces. Testēšanas kodekss gaisā emitēta trokšņa līmeņa noteikšanai. 1. daļa. Vispārīgas prasības.

IEC 60704-2-14

Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma elektroierīces. Testēšanas kodekss gaisā emitēta trokšņa līmeņa noteikšanai. 2–14. daļa. Īpašas prasības par ledusskapjiem, saldētu pārtikas produktu glabāšanas kamerām un pārtikas saldētavām.

IEC 60704-3

Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma elektroierīces. Testēšanas kodekss gaisā emitēta trokšņa līmeņa noteikšanai. 3. daļa. Procedūra deklarēto trokšņa emisiju vērtību noteikšanai un verificēšanai.

Elektroenerģijas patēriņš

Eiropas Komisija

Regula (EK) Nr. 1275/2008

Komisijas 2008. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1275/2008, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā.

Vīna uzglabāšanas nodalījuma mitrums

Eiropas Komisija

Šā paziņojuma 2. daļas d) punkts

Vīna glabāšanas ierīcēm izmantojamā mērīšanas metode

2.   Vīna glabāšanas ierīcēm izmantojamā mērīšanas metode

a)   Vispārīgi testēšanas nosacījumi:

| — | testēšanas perioda ilgums noteikts saskaņā ar standarta EN 153 8. punktu, |
| --- | --- |

—

testēšanas perioda ilgums noteikts saskaņā ar standarta EN 153 8. punktu,

| — | glabāšanas temperatūras izmaiņas laikā mēra trīs reizes šādā veidā: pirmo mērījumu veic pie vīna glabāšanas ierīces klimata klasei(-ēm) noteiktās zemākās apkārtējās temperatūras, otro mērījumu veic pie apkārtējās temperatūras + 25 °C, un trešo mērījumu veic pie vīna glabāšanas ierīces klimata klasei(-ēm) noteiktās augstākās apkārtējās temperatūras, |
| --- | --- |

—

glabāšanas temperatūras izmaiņas laikā mēra trīs reizes šādā veidā: pirmo mērījumu veic pie vīna glabāšanas ierīces klimata klasei(-ēm) noteiktās zemākās apkārtējās temperatūras, otro mērījumu veic pie apkārtējās temperatūras + 25 °C, un trešo mērījumu veic pie vīna glabāšanas ierīces klimata klasei(-ēm) noteiktās augstākās apkārtējās temperatūras,

| — | nodalījuma mitruma aktīvās vai pasīvās regulēšanas mērījumus veic pie apkārtējā mitruma 50 % līdz 75 % un apkārtējās temperatūras + 25 °C, |
| --- | --- |

—

nodalījuma mitruma aktīvās vai pasīvās regulēšanas mērījumus veic pie apkārtējā mitruma 50 % līdz 75 % un apkārtējās temperatūras + 25 °C,

| — | nodalījuma mitruma aktīvās vai pasīvās regulēšanas mērījumus un glabāšanas temperatūras izmaiņu mērījumus laikā pie apkārtējās temperatūras + 25 °C var veikt vienlaikus, |
| --- | --- |

—

nodalījuma mitruma aktīvās vai pasīvās regulēšanas mērījumus un glabāšanas temperatūras izmaiņu mērījumus laikā pie apkārtējās temperatūras + 25 °C var veikt vienlaikus,

| — | katrā glabāšanas nodalījumā vidējo glabāšanas temperatūru (twma
  ) iestata uz + 12 °C vai tai tuvāko zemāko vērtību, |
| --- | --- |

—

katrā glabāšanas nodalījumā vidējo glabāšanas temperatūru (twma
  ) iestata uz + 12 °C vai tai tuvāko zemāko vērtību,

| — | noņemamas daļas, kuras ražotājs norādījis kā tādas, kas nepieciešamas vīna uzglabāšanas nodalījuma pareizai termālai un mehāniskai funkcionēšanai, novieto tām paredzētajās vietās saskaņā ar ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

—

noņemamas daļas, kuras ražotājs norādījis kā tādas, kas nepieciešamas vīna uzglabāšanas nodalījuma pareizai termālai un mehāniskai funkcionēšanai, novieto tām paredzētajās vietās saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

b)   vidējo glabāšanas temperatūru (twma
  ) katrā glabāšanas nodalījumā aprēķina šādi:

Formula

kur:

—   twim= laikā vidējās temperatūru momentānās vērtības mērījumu punktā(-os) (Twi
  ) saskaņā ar 1. attēlu novietotam vienam pārtikas imitatora 500 g iepakojumam (M-iepakojumam),

—   n= mērījumu punktā(-os) (Twi
  ) novietoto pārtikas imitatora iepakojumu (M-iepakojumu) skaits, 1 ≤ n ≤ 3

c)   glabāšanas temperatūras(-u) izmaiņas laikā, turpmāk – “temperatūras amplitūda” – mēra katrā mērījumu punktā (Twi
  ) saskaņā ar 1. attēlu. To aprēķina kā temperatūru augstāko un zemāko momentāno vērtību (twi
  ) starpības vidējo vērtību, mērot temperatūru starp diviem secīgiem aukstumiekārtas darbības apturēšanas cikliem testēšanas perioda laikā. Ja aukstumiekārtas darbībā nav iespējams identificēt divus secīgus apturēšanas ciklus, izmanto divus secīgus 4 stundu periodus.

Uzskata, ka glabāšanas temperatūru(-u) novirze laikā nepārsniedz 0,5 K un atbilst Komisijas Deleģētās regulas (EU) Nr. 1060/2010 I pielikuma l) punkta ii) apakšpunktā noteiktajai prasībai, ja visos mērījumu punktos (Twi
  ) visās trijās testētajās apkārtējās vides temperatūrās visu temperatūru amplitūdu vidējā vērtība(-as) ir mazāka par 0,5 K;

d)   relatīvo mitrumu katrā nodalījumā (Hwm
  ) mēra procentos, rezultātu noapaļojot līdz veselam skaitlim šādi:

| — | Hwm
  mēra ar mitruma sensoru, kas novietots mērījumu punktā (Twi
  ) saskaņā ar 1. attēlu, |
| --- | --- |

—

Hwm
  mēra ar mitruma sensoru, kas novietots mērījumu punktā (Twi
  ) saskaņā ar 1. attēlu,

| — | vīna uzglabāšanas iekārtām ar vienām durvīm, kas ar fiksētām vai regulējamām šķērssienām ir sadalītas vairākos nodalījumos ar atsevišķu temperatūras regulēšanu, Hwm
  mēra katrā nodalījumā saskaņā ar 1. attēlu, |
| --- | --- |

—

vīna uzglabāšanas iekārtām ar vienām durvīm, kas ar fiksētām vai regulējamām šķērssienām ir sadalītas vairākos nodalījumos ar atsevišķu temperatūras regulēšanu, Hwm
  mēra katrā nodalījumā saskaņā ar 1. attēlu,

| — | uzskata, ka nodalījumā aktīva vai pasīva mitruma kontrole ir robežās no 50 % līdz 80 % un atbilst Komisijas Deleģētās regulas (EU) Nr. 1060/2010 I pielikuma l) punkta iii) apakšpunktā noteiktajai prasībai, ja visā testēšanas periodā relatīvā mitruma (Hwm
  ) izmērītā vērtība ir robežās no 50 % līdz 80 %, |
| --- | --- |

—

uzskata, ka nodalījumā aktīva vai pasīva mitruma kontrole ir robežās no 50 % līdz 80 % un atbilst Komisijas Deleģētās regulas (EU) Nr. 1060/2010 I pielikuma l) punkta iii) apakšpunktā noteiktajai prasībai, ja visā testēšanas periodā relatīvā mitruma (Hwm
  ) izmērītā vērtība ir robežās no 50 % līdz 80 %,

| — | ja nodalījuma vai apakšnodalījuma augstums (hw
  ) ir mazāks par 400 mm (1. attēls), attiecīgajam nodalījumam vai apakšnodalījumam Hwm
  nemēra; |
| --- | --- |

—

ja nodalījuma vai apakšnodalījuma augstums (hw
  ) ir mazāks par 400 mm (1. attēls), attiecīgajam nodalījumam vai apakšnodalījumam Hwm
  nemēra;

e)   standarta 0,75 litru pudeļu nominālo ietilpību mēra saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1060/2010 II pielikuma 1. punkta 1. apakšpunkta pēdējo rindkopu šādi:

| — | standarta pudeles mēra saskaņā ar 2. attēlu, |
| --- | --- |

—

standarta pudeles mēra saskaņā ar 2. attēlu,

| — | katras standarta pudeles kopējā masa ir 1 200 ± 50 grami. Šādas masas sasniegšanai standarta pudeles var piepildīt ar ūdeni vai līdzvērtīgu šķidrumu, |
| --- | --- |

—

katras standarta pudeles kopējā masa ir 1 200 ± 50 grami. Šādas masas sasniegšanai standarta pudeles var piepildīt ar ūdeni vai līdzvērtīgu šķidrumu,

| — | saskaņā ar turpmākajiem norādījumiem vienu standarta pudeli novieto katrā vietā, kas paredzēta, lai galalietotājs normālos apstākļos tajā glabātu pudeli. Pudeļu ievietošanas shēma, kurā redzams nominālās ietilpības mērīšanai izmantoto pudeļu novietojums, ir iekļauta tehniskajā dokumentācijā, kas minēta Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1060/2010 3. panta c) punktā;






  i) | attālums līdz sienai/aizmugures sienai/durvīm (2) saskaņā ar ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- | --- |

—

saskaņā ar turpmākajiem norādījumiem vienu standarta pudeli novieto katrā vietā, kas paredzēta, lai galalietotājs normālos apstākļos tajā glabātu pudeli. Pudeļu ievietošanas shēma, kurā redzams nominālās ietilpības mērīšanai izmantoto pudeļu novietojums, ir iekļauta tehniskajā dokumentācijā, kas minēta Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1060/2010 3. panta c) punktā;

i)

attālums līdz sienai/aizmugures sienai/durvīm (2) saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

| ii) | ja nav norādījumu, par pudeles novietojuma ierobežojumu uzskata plauktu aizmuguri un 5 mm atstarpi līdz durvīm; ir jānodrošina pareiza dzesēšanas funkcija; |
| --- | --- |

ii)

ja nav norādījumu, par pudeles novietojuma ierobežojumu uzskata plauktu aizmuguri un 5 mm atstarpi līdz durvīm; ir jānodrošina pareiza dzesēšanas funkcija;

| iii) | pudeles, kas ievietotas durvju plauktos, drīkst pieskarties durvīm; |
| --- | --- |

iii)

pudeles, kas ievietotas durvju plauktos, drīkst pieskarties durvīm;

| iv) | ja iztvaicētājam ir fiksēts aizsargpārklājums, pudeles var novietot līdz tam; ir jānodrošina pareiza dzesēšanas funkcija; |
| --- | --- |

iv)

ja iztvaicētājam ir fiksēts aizsargpārklājums, pudeles var novietot līdz tam; ir jānodrošina pareiza dzesēšanas funkcija;

| v) | pudeles var ievietot otrādi un pamīšus; |
| --- | --- |

v)

pudeles var ievietot otrādi un pamīšus;

| vi) | pudeles drīkst saskarties ar sānu sienām, ja ražotājs nav norādījis citādi; |
| --- | --- |

vi)

pudeles drīkst saskarties ar sānu sienām, ja ražotājs nav norādījis citādi;

| vii) | pudeles var tikt novietotas horizontāli vai vertikāli un ieslīpi, ja ieslīpo stāvokli nodrošina fiksētas detaļas; |
| --- | --- |

vii)

pudeles var tikt novietotas horizontāli vai vertikāli un ieslīpi, ja ieslīpo stāvokli nodrošina fiksētas detaļas;

| viii) | Pārvietojamas daļas, piemēram, izbīdāmus plauktus, ir jāvar pārvietot un tām ir jābūt pieejamām arī tad, kad tie ir piepildīti. |
| --- | --- |

viii)

Pārvietojamas daļas, piemēram, izbīdāmus plauktus, ir jāvar pārvietot un tām ir jābūt pieejamām arī tad, kad tie ir piepildīti.

1.   attēls

Mērījumu punkti (Twi
  ) vīna uzglabāšanas nodalījumā(-os)

(izmēri milimetros)

| Skats no priekšas | Sānskats |
| --- | --- |

Skats no priekšas

Image

Sānskats

Image

Kur:

—   hw= vīna uzglabāšanas nodalījuma augstums milimetros

—   D1 un D2= attālums starp neto tilpuma noteikšanai izmantotajām references līnijām

| — | Ja ir atvilktne, skapi virs tā novieto iespējami zemākajā stāvoklī, kā parādīts 1. attēlā |
| --- | --- |

—

Ja ir atvilktne, skapi virs tā novieto iespējami zemākajā stāvoklī, kā parādīts 1. attēlā

| — | Temperatūras mērījumu punktam(-iem) (Twi
  ) jābūt vienādā D1/2 vai D2/2 attālumā no nodalījuma malām, kā parādīts 1. attēlā |
| --- | --- |

—

Temperatūras mērījumu punktam(-iem) (Twi
  ) jābūt vienādā D1/2 vai D2/2 attālumā no nodalījuma malām, kā parādīts 1. attēlā

| — | Mitruma mērījumu punktam jāatrodas netālu no Tw2
  ar precizitāti līdz 100 mm, kā parādīts 1. attēla 2. punktā |
| --- | --- |

—

Mitruma mērījumu punktam jāatrodas netālu no Tw2
  ar precizitāti līdz 100 mm, kā parādīts 1. attēla 2. punktā

| — | Ja hw
  > 400, izmanto trīs temperatūras mērījumu punktus (Tw1
  , Tw2
  un Tw3
  ) |
| --- | --- |

—

Ja hw
  > 400, izmanto trīs temperatūras mērījumu punktus (Tw1
  , Tw2
  un Tw3
  )

| — | Ja 300 < hw
  ≤ 400, izmanto divus temperatūras mērījumu punktus (Tw1
  un Tw3
  ) |
| --- | --- |

—

Ja 300 < hw
  ≤ 400, izmanto divus temperatūras mērījumu punktus (Tw1
  un Tw3
  )

| — | Ja hw
  < 300 mm, izmanto tikai vienu temperatūras mērījumu punktu (Tw2
  ) |
| --- | --- |

—

Ja hw
  < 300 mm, izmanto tikai vienu temperatūras mērījumu punktu (Tw2
  )

2.   attēls

Standarta pudele

Image

---

(1)  Paredzēts, ka šīs pagaidu metodes aizstās ar harmonizētu(-iem) standartu(-iem). Kad kļūs pieejama(-as) atsauce(-es) uz harmonizēto(-ajiem) standartu(-iem), tās tiks publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1060/2010 VI un VII pielikumu.

(2)  Attālums starp iekārtas aizmugure sienu/sienu/durvīm un pudeles apakšu/augšu.

---

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/12

---

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem

2011/C 49/06

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 442/2009 (1) ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importam. Daudzumi, kas norādīti 2010. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegtajos importa licenču pieteikumos par apakšperiodu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam attiecībā uz kvotām 09.4038, 09.4170 un 09.4204, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (2) 7. panta 4. punkta otro teikumu daudzumus, par kuriem netika iesniegti pieteikumi, pieskaita apjomam, kas noteikts nākamajam kvotas apakšperiodam – no 2011. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam; minētie daudzumi norādīti šā paziņojuma pielikumā.

---

(1)  OV L 129, 28.5.2009., 13. lpp.

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

---

PIELIKUMS

| Kvotas kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 209 950 |
| 09.4170 | 3 541 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Kvotas kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam

(kg)

09.4038

25 209 950

09.4170

3 541 500

09.4204

3 468 000

---

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/13

---

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem

2011/C 49/07

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (1), (EK) Nr 536/2007 (2), (EK) Nr. 539/2007 (3), (EK) Nr. 1384/2007 (4) un (EK) Nr. 1385/2007 (5) ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktu importam. Daudzumi, kas norādīti 2010. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegtajos importa licenču pieteikumos par apakšperiodu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam attiecībā uz kvotām 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4402, 09.4091, 09.4411 un 09.4421, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (6) 7. panta 4. punkta otro teikumu daudzumus, par kuriem netika iesniegti pieteikumi, pieskaita apjomam, kas noteikts nākamajam kvotas apakšperiodam – no 2011. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam; minētie daudzumi norādīti šā paziņojuma pielikumā.

---

(1)  OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.

(2)  OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.

(3)  OV L 128, 16.5.2007., 19. lpp.

(4)  OV L 309, 27.11.2007., 40. lpp.

(5)  OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.

(6)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

---

PIELIKUMS

| Kvotas kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 5 733 000 |
| 09.4070 | 882 750 |
| 09.4169 | 12 498 750 |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4402 | 8 584 764 |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4411 | 1 275 000 |
| 09.4421 | 175 000 |

Kvotas kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 30. jūnijam

(kg)

09.4068

5 733 000

09.4070

882 750

09.4169

12 498 750

09.4015

108 000 000

09.4402

8 584 764

09.4091

140 000

09.4411

1 275 000

09.4421

175 000

---

Revīzijas palāta

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/14

---

Īpašais ziņojums Nr. 12/2010 “ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā”

2011/C 49/08

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 12/2010 “ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://www.eca.europa.eu

Ziņojumu var saņemt bez maksas drukātā veidā. Tas jāpieprasa Eiropas Revīzijas palātas Komunikācijas un ziņojumu nodaļā:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-pasts: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-pasts: euraud@eca.europa.eu

vai jāaizpilda elektroniskā pieprasījuma veidlapa virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/15

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – Finanšu instruments civilās aizsardzības jomā – Projekti par novēršanu un sagatavotību

2011/C 49/09

| 1. | Eiropas Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta Civilās aizsardzības politikas, riska novēršanas, sagatavotības nodrošināšanas un katastrofu riska mazināšanas nodaļa izsludina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai noteiktu projektus par sagatavotību un novēršanu, kurus varētu finansēt saskaņā ar Padomes lēmumu, ar ko izveido finanšu instrumentu civilās aizsardzības jomā (2007/162/EK) (1). Šis finansiālais atbalsts tiks izmaksāts kā piešķīrumi. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta Civilās aizsardzības politikas, riska novēršanas, sagatavotības nodrošināšanas un katastrofu riska mazināšanas nodaļa izsludina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai noteiktu projektus par sagatavotību un novēršanu, kurus varētu finansēt saskaņā ar Padomes lēmumu, ar ko izveido finanšu instrumentu civilās aizsardzības jomā (2007/162/EK) (1). Šis finansiālais atbalsts tiks izmaksāts kā piešķīrumi.

| 2. | Attiecīgās jomas, pasākumu veids un saturs, kā arī finansēšanas nosacījumi ir izklāstīti attiecīgajā rokasgrāmatā par piešķīrumu pieteikumiem, kurā ietvertas arī sīkākas norādes par to, kur un kad jāiesniedz priekšlikums. Rokasgrāmatu, kā arī attiecīgās piešķīrumu pieteikuma veidlapas var lejupielādēt no Europa portāla tīmekļa vietnes:
  http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/finance.htm |
| --- | --- |

2.

Attiecīgās jomas, pasākumu veids un saturs, kā arī finansēšanas nosacījumi ir izklāstīti attiecīgajā rokasgrāmatā par piešķīrumu pieteikumiem, kurā ietvertas arī sīkākas norādes par to, kur un kad jāiesniedz priekšlikums. Rokasgrāmatu, kā arī attiecīgās piešķīrumu pieteikuma veidlapas var lejupielādēt no Europa portāla tīmekļa vietnes:

http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/prote/finance.htm

| 3. | Priekšlikumu kopsavilkums jānosūta Komisijai uz rokasgrāmatā par piešķīrumu pieteikumiem norādīto adresi līdz 18.3.2011. Priekšlikumu kopsavilkums jānosūta pa pastu vai ar privātu kurjeru ne vēlāk kā līdz 18.3.2011. (par pierādījumu uzskatīs nosūtīšanas datumu, pasta zīmogu vai saņemšanas kvīts datumu). Tos var arī iesniegt personiski rokasgrāmatā norādītajā adresē ne vēlāk kā līdz 18.3.2011. plkst. 17.00 (par pierādījumu uzskatīs atbildīgās amatpersonas datētu un parakstītu saņemšanas apstiprinājumu).
  Pa faksu vai elektronisko pastu iesniegtus priekšlikumu kopsavilkumus, nepilnīgus pieteikumus vai pa daļām sūtītus pieteikumus nepieņems. |
| --- | --- |

3.

Priekšlikumu kopsavilkums jānosūta Komisijai uz rokasgrāmatā par piešķīrumu pieteikumiem norādīto adresi līdz 18.3.2011. Priekšlikumu kopsavilkums jānosūta pa pastu vai ar privātu kurjeru ne vēlāk kā līdz 18.3.2011. (par pierādījumu uzskatīs nosūtīšanas datumu, pasta zīmogu vai saņemšanas kvīts datumu). Tos var arī iesniegt personiski rokasgrāmatā norādītajā adresē ne vēlāk kā līdz 18.3.2011. plkst. 17.00 (par pierādījumu uzskatīs atbildīgās amatpersonas datētu un parakstītu saņemšanas apstiprinājumu).

Pa faksu vai elektronisko pastu iesniegtus priekšlikumu kopsavilkumus, nepilnīgus pieteikumus vai pa daļām sūtītus pieteikumus nepieņems.

| 4. | Atbalsta piešķiršanas kārtība ir šāda:






  — | priekšlikuma saņemšana, reģistrēšana Komisijā un saņemšanas apstiprinājuma nosūtīšana, |
| --- | --- | --- |

4.

Atbalsta piešķiršanas kārtība ir šāda:

—

priekšlikuma saņemšana, reģistrēšana Komisijā un saņemšanas apstiprinājuma nosūtīšana,

| — | priekšlikumu vērtēšana Komisijā, |
| --- | --- |

—

priekšlikumu vērtēšana Komisijā,

| — | lēmuma formulēšana un rezultātu paziņošana priekšlikumu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

—

lēmuma formulēšana un rezultātu paziņošana priekšlikumu iesniedzējiem.

Atbalsta saņēmējus izraudzīsies, pamatojoties uz kritērijiem, kas izklāstīti minētās rokasgrāmatas 8.3., 8.4., 8.5., 8.6. un 8.7. punktā, nepārsniedzot pieejamo budžetu.

Ja Komisija priekšlikumu apstiprina, tad Komisija un priekšlikuma iesniedzējs noslēdz piešķīrumu līgumu (summas norādot euro).

Minētā procedūra ir pilnīgi konfidenciāla.

---

(1)  OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/16

---

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu veidu Omānas un Saūda Arābijas polietilēntereftalāta (PET) importu

2011/C 49/10

Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar 5. pantu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka importētais Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes dažu veidu polietilēntereftalāts tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Sūdzību 2011. gada 3. janvārī iesniedza Polietilēntereftalāta (PET) Eiropas ražotāju komiteja (CPME) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vairākuma vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrēta polietilēntereftalāta (PET) kopējās produkcijas Kopienā.

2.   Izmeklējamais ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir polietilēntereftalāts ar viskozitāti 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar ISO standartu 1628-5 (“izmeklējamais ražojums”).

3.   Apgalvojums par dempingu
   (2)

Ražojums, kuru saskaņā ar apgalvojumu pārdod par dempinga cenām, ir Omānas un Saūda Arābijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 3907 60 20. Šis KN kods norādīts vienīgi informācijai.

Tā kā nav ticamas informācijas par cenām attiecīgo valstu iekšzemes tirgū, apgalvojumu par dempingu pamato ar saliktas normālās vērtības (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārīgie un administratīvie izdevumi (“PV un A”) un peļņa) salīdzinājumu ar eksporta cenām (EXW cenu līmenī) izmeklējamam ražojumam, ja to pārdod eksportam uz Savienību (3).

Pamatojoties uz to, aprēķinātās dempinga starpības attiecīgajām valstīm ir ievērojamas.

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgajām valstīm kopumā ir palielinājies absolūtā izteiksmē un tirgus daļas izteiksmē.

Sūdzības iesniedzēja sniegtie pirmšķietamie pierādījumi liecina, ka izmeklējamā ražojuma importa apjoms un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares pārdotos daudzumus, cenu līmeni un tirgus daļu, tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību, finanšu stāvokli un nodarbinātību.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam.

Izmeklēšanā noteiks, vai izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs, pārdod par dempinga cenām un vai šis dempings ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nekaitēs Savienības interesēm.

5.1.   
  Dempinga noteikšanas procedūra

Izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (4) no attiecīgajām valstīm ir aicināti piedalīties Komisijas veiktajā izmeklēšanā.

5.1.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

5.1.1.1.   Procedūra pārbaudāmo ražotāju eksportētāju atlasei attiecīgajās valstīs

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai attiecībā uz attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas zināmajiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām, kā arī attiecīgo valstu iestādēm. Visi ražotāji eksportētāji un ražotāju eksportētāju apvienības ir aicinātas nekavējoties, bet ne vēlāk kā 15 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, sazināties ar Komisiju pa faksu, lai pieteiktos un pieprasītu anketu.

Ražotājiem eksportētājiem un vajadzības gadījumā ražotāju eksportētāju apvienībām aizpildītās anketas jāiesniedz 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums, ja vien nav norādīts citādi.

Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā būs jāietver informācija par ražotāju eksportētāju uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, ražošanas izmaksām, izmeklējamā ražojuma, pārdošanas apjomiem attiecīgās valsts iekšzemes tirgū un Savienībā.

5.1.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītajiem
   (5)
  importētājiem
   (6)
   (7)

Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistīto importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklēšanā iesaistāmo nesaistīto importētāju skaitu, atlasot pietiekamu skaitu ražotāju (šo procesu sauc arī par “atlasi”) Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā, ir jāpiesakās Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu,

| — | kopējais apgrozījums no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

kopējais apgrozījums no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim,

| — | importētā attiecīgo valstu izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība euro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

importētā attiecīgo valstu izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība euro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (8) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kas iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (8) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kas iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautajam uzņēmumam būs jāaizpilda anketa un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmuma telpās (“pārbaude uz vietas”). Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas izmeklēšanā nav sadarbojies. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, tiks balstīti uz pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu nesaistītu importētāju atlasei, tā arī var sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt visu pārējo būtisko informāciju par izlases veidošanu, izņemot iepriekš prasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja nepieciešama izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā izmeklējamā ražojuma lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu Savienībā, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Komisija informēs visus zināmos nesaistītos importētājus un importētāju apvienības par to, kurus uzņēmumus paredzēts iekļaut izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām atbildes uz anketas jautājumiem jāiesniedz 37 dienu laikā no dienas, kad publicēts paziņojums par izlases izveidi, ja vien nav norādīts citādi. Aizpildītajā anketā cita starpā būs jānorāda informācija par uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, kā arī par minētā ražojuma pārdošanas apjomiem.

5.2.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra

Ar kaitējumu saprot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai šāda kaitējuma draudus tai, vai šādas nozares veidošanās būtisku kavēšanu. Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi nosaka gan importa apjomu par dempinga cenām un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, Savienības ražotāji, kas ražo izmeklējamo ražojumu, ir aicināti piedalīties Komisijas veiktajā izmeklēšanā.

5.2.1.   Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Ievērojot to, ka šajā procedūrā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklēšanā iesaistāmo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Komisija provizoriski ir izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Detalizēta informācija par to ir pieejama dokumentu kopumā, kas paredzēts izskatīšanai ieinteresētajām personām. Ar šo visas ieinteresētās personas 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiek aicinātas izskatīt minēto dokumentu kopumu (šai nolūkā tām jāsazinās ar Komisiju, izmantojot 5.6. punktā sniegto kontaktinformāciju) un izteikt savus apsvērumus par šīs izvēles atbilstību.

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas sniegt svarīgu informāciju par izlases veidošanu, tas jādara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi.

Komisija informēs visus zināmos Savienības ražotājus un ražotāju apvienības par to, kuri uzņēmumi iekļauti galīgajā izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Šīm personām atbildes uz anketas jautājumiem jāiesniedz 37 dienu laikā no dienas, kad publicēts paziņojums par izlases izveidi, ja vien nav norādīts citādi. Aizpildītajās anketās cita starpā jābūt ietvertai informācijai par uzņēmuma(-u) struktūru, finanšu stāvokli, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, tā ražošanas izmaksām un pārdošanas apjomiem.

5.3.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēts dempings un tā radīts kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai Savienības interesēs ir pieņemt antidempinga pasākumus. Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju apvienības, lietotāji, tos pārstāvošās organizācijas un patērētājus pārstāvošās organizācijas ir aicinātas pieteikties 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, patērētājus pārstāvošajām organizācijām šajā pašā termiņā jāpierāda, ka starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu pastāv objektīva saikne.

Personas, kas piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, var sniegt Komisijai informāciju par to, vai pasākumu īstenošana ir Savienības interesēs. Šo informāciju var sniegt brīvā veidā vai, aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Visa informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniedzot tā būs pamatota ar faktiem.

5.4.   
  Cita rakstiski sniegtā informācija

Ievērojot šā paziņojuma noteikumus, visas ieinteresētās personas tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un pamatojošus pierādījumus. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un apstiprinošiem pierādījumiem jānonāk Komisijā 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.5.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var lūgt, lai Komisijas izmeklēšanas dienesti tās uzklausītu. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski, norādot pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pēc tam uzklausīšanas lūgums jāiesniedz termiņā, ko Komisija norādījusi saziņā ar ieinteresētajām personām.

5.6.   
  Norādījumi par rakstisku dokumentu iesniegšanu, aizpildītu anketu nosūtīšanu un saraksti

Visi ieinteresēto personu iesniegtie dokumenti, tostarp informācija, kas paredzēta atlasei, kopā ar anketām un to atjauninājumiem jāiesniedz rakstveidā gan papīra, gan elektroniskā veidā, un tajos jābūt norādītam attiecīgās ieinteresētās personas nosaukumam, adresei, e-pasta adresei, tālruņa un faksa numuram. Ja ieinteresētajai personai tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams informāciju un pieprasījumus iesniegt elektroniski, tai nekavējoties jāinformē Komisija.

Visai rakstiski iesniegtajai informācijai, tostarp šajā paziņojumā prasītajai informācijai, kā arī ieinteresēto personu aizpildītajām anketām un korespondencei, attiecībā uz kuru lūgts saglabāt konfidencialitāti, jābūt ar norādi “Limited” (9).

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā veidā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Birojs: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Birojs: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

6.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai negatīvus pagaidu vai galīgos konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, to var neņemt vērā un var izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus atļaut piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai tiktu pilnībā ievērotas ieinteresēto personu tiesības uz aizsardzību.

Uzklausīšanas pieprasījums rakstiski jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai, norādot pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pēc tam uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz termiņā, ko Komisija noteikusi saziņā ar ieinteresētajām personām.

Uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītās personas varēs paust dažādus viedokļus un piedāvāt atspēkojošus argumentus par jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Šāda uzklausīšana parasti notiek vēlākais ceturtās nedēļas beigās pēc provizorisko konstatējumu paziņošanas.

Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var skatīt uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 6. panta 9. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (10).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Dempings ir ražojuma (“attiecīgais ražojums”) pārdošana eksportam par cenu, kas zemāka par tā “normālo vērtību”. Par normālo vērtību parasti pieņem “līdzīgā” ražojuma salīdzināmo cenu eksportētājvalsts iekšzemes tirgū. Ar terminu “līdzīgais ražojums” saprot ražojumu, kas visos aspektos ir analogs attiecīgajam ražojumam, vai, ja šāda ražojuma nav, ar to saprot citu ražojumu, kurš ir ļoti līdzīgs attiecīgajam ražojumam.

(3)  Eiropas Savienības 27 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

(4)  Ražotājs eksportētājs ir ikviens uzņēmums attiecīgajās valstīs, kas ražo un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē uz Savienības tirgu izmeklējamo ražojumu, ieskaitot visus tā saistītos uzņēmumus, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā. Eksportētājiem, kas nav ražotāji, parasti nav tiesību uz individuālo maksājuma likmi.

(5)  Saskaņā ar 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas Muitas kodeksa īstenošanu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) jebkurai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šāda radniecība: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šajā kontekstā termins “persona” attiecas gan uz fizisku, gan juridisku personu.

(6)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kuri saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas 1. pielikums. Saistītās personas definīciju skatīt 5. zemsvītras piezīmē.

(7)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, izņemot dempinga noteikšanu.

(8)  Saistītās personas definīciju skatīt 5. zemsvītras piezīmē.

(9)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir arī dokuments, kas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(10)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/21

---

Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu

2011/C 49/11

Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar 10. pantu Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta imports tiek subsidēts, tādējādi radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Sūdzību 2011. gada 3. janvārī iesniedza Eiropas polietilēntereftalāta (PET) ražotāju komiteja (EPRK) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir nozīmīga daļa (šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %) no konkrēta polietilēntereftalāta kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

2.   Izmeklējamais ražojums

Izmeklējamais ražojums šajā gadījumā ir polietilēntereftalāts ar viskozitāti 78 ml/g vai lielāku atbilstīgi ISO standartam 1628-5 (“izmeklējamais ražojums”).

3.   Apgalvojums par subsidēšanu

Ražojums, kurš saskaņā ar apgalvojumu tiek subsidēts, ir Omānas un Saūda Arābijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. Šis KN kods norādīts vienīgi informācijai.

a)   Omāna

Tiek apgalvots, ka vienīgais Omānas izcelsmes izmeklējamā ražojuma ražotājs ir guvis labumu no vairākām Omānas valdības piešķirtām subsīdijām.

Subsīdijas cita starpā ietver tiešu atbrīvojumu no ieņēmumu nodokļa un atbrīvojumu no importa un eksporta nodokļiem tādiem uzņēmējiem, kuri atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā, aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem ieguldījumu projektiem uz eksportu orientētās nozarēs un projektiem ar lielu nodarbināto Omānas pilsoņu īpatsvaru, subsidētas procentu likmes aizdevumiem, ko Omānas Attīstības banka (publiska struktūra) ar komercbanku starpniecību piešķir Omānas eksportētājiem pēc nosūtīšanas formalitāšu nokārtošanas, eksporta subsīdijas eksportam, kam pievienotā vērtība nav mazāka kā 25 %, ja eksports nav uz arābu valstīm, kā arī ūdens, gāzes un elektroenerģijas piegādi par samazinātām cenām.

Tiek apgalvots, ka minētās shēmas ir subsīdijas, jo tās ietver Omānas valdības (un publisku struktūru) finansiālu ieguldījumu un sniedz labumu saņēmējam. Tāpat tiek apgalvots, ka tās ir atkarīgas no veiktā eksporta un/vai attiecas tikai uz konkrētiem uzņēmumiem noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā piešķīrējiestādes jurisdikcijā, un/vai attiecas tikai uz konkrētām nozarēm vai konkrētiem uzņēmumiem, un tādēļ ir specifiskas un kompensējamas.

b)   Saūda Arābija

Tiek apgalvots, ka vienīgais Saūda Arābijas izcelsmes izmeklējamā ražojuma ražotājs ir guvis labumu no vairākām Saūda Arābijas valdības piešķirtām subsīdijām.

Subsīdijas cita starpā ietver samazinātas ostu nodevas par eksportu, atbrīvojumu no eksportēto preču uzglabāšanas maksas, atbrīvojumus no eksporta nodokļiem un visiem pārējiem nodokļiem par precēm, kas orientētas uz eksportu, izejmateriālu un ražošanas līdzekļu importu bez importa nodokļiem un samazinātas komunālo pakalpojumu cenas uzņēmējiem, kas atrodas speciālajās ekonomiskajās zonās, Saūda Arābijas Industriālās attīstības fonda piešķirtus bezprocentu aizdevumus uzņēmumiem ar vismaz 50 % Saūda Arābijas kapitāla, atbrīvojumu no ieņēmuma nodokļa uzņēmumiem ar vismaz 25 % Saūda Arābijas kapitāla, kā arī ūdens, gāzes un elektroenerģijas piegādi par samazinātām cenām atsevišķiem uzņēmumiem. Saūda Arābijas valdība ar valstij piederoša uzņēmuma Aramco (publiskas struktūras) starpniecību piemēro divēju cenu sistēmu, kurā iekšzemes ražotājiem izejvielas ir pieejamas par cenām, kas ir zemākas nekā starptautiskā tirgus cenas.

Tiek apgalvots, ka minētās shēmas ir subsīdijas, jo tās ietver Saūda Arābijas valdības (un publisku struktūru) finansiālu ieguldījumu un sniedz labumu saņēmējam, t. i., izmeklējamā ražojuma ražotājam eksportētājam. Tāpat tiek apgalvots, ka tās ir atkarīgas no veiktā eksporta un/vai attiecas tikai uz konkrētiem uzņēmumiem noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā piešķīrējiestādes jurisdikcijā, un/vai attiecas tikai uz konkrētām nozarēm vai konkrētiem uzņēmumiem, un tādēļ ir specifiskas un kompensējamas. Attiecībā uz divēju cenu sistēmu īpatnība ir tāda, ka izejvielas var izmantot tikai naftas ķīmijas rūpniecībā (raksturīga īpatnība).

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka izmeklējamā ražojuma imports no Omānas un Saūda Arābijas kopumā ir palielinājies absolūtā izteiksmē un ka ir pieaugusi tā tirgus daļa.

Sūdzības iesniedzēja sniegtie pirmšķietamie pierādījumi liecina, ka izmeklējamā ražojuma importa apjoms un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas pārdotos daudzumus, Savienības ražošanas nozares cenu līmeni un tirgus daļu, tādējādi būtiski negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību, finanšu stāvokli un nodarbinātību.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 10. pantam.

Izmeklēšanā noteiks, vai attiecīgo valstu izcelsmes izmeklējamais ražojums tiek subsidēts un vai šī subsidēšana ir radījusi kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nekaitēs Savienības interesēm.

5.1.   
  Subsidēšanas noteikšanas procedūra

Izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (2) no attiecīgajām valstīm ir aicināti piedalīties Komisijas veiktajā izmeklēšanā.

5.1.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

5.1.1.1.   Procedūra izmeklējamo ražotāju eksportētāju atlasei attiecīgajās valstīs

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai attiecībā uz attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas zināmajiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām, kā arī attiecīgo valstu iestādēm. Ja vien nav norādīts citādi, visi ražotāji eksportētāji un to apvienības ir aicinātas nekavējoties, bet ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sazināties ar Komisiju pa faksu, lai pieteiktos un pieprasītu anketu.

Ražotājiem eksportētājiem un attiecīgā gadījumā ražotāju eksportētāju apvienībām aizpildītās anketas jāiesniedz 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums, ja vien nav norādīts citādi.

Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā būs informācija par ražotāja(-u) eksportētāja(-u) uzņēmuma(-u) struktūru, uzņēmuma(-u) darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjomiem attiecīgo valstu iekšzemes tirgos un izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjomiem Savienībā.

Anketas nosūtīs arī attiecīgo eksportētājvalstu iestādēm.

5.1.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem
   (3)
  importētājiem
   (4)
   (5)

Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklēšanā iesaistāmo nesaistīto importētāju skaitu, izveidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kuri darbojas to vārdā, ir aicināti pieteikties Komisijā. Šīm personām tas jāveic 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, iesniedzot Komisijai šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu,

| — | kopējais apgrozījums laika posmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

kopējais apgrozījums laika posmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim,

| — | importētā attiecīgo valstu izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība euro no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

importētā attiecīgo valstu izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība euro no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim,

| — | visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi (6) un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi (6) un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa cita svarīgā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa cita svarīgā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautajam uzņēmumam būs jāaizpilda anketa un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmuma telpās (“pārbaude uz vietas”). Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbosies, tiks balstīti uz pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu nesaistītu importētāju atlasei, tā arī var sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas sniegt svarīgu informāciju par pārbaudi izlases veidā, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jādara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi.

Ja nepieciešams veidot izlasi, importētājus var izraudzīties, pamatojoties uz izmeklējamā ražojuma lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu Savienībā, kuru atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt. Visus zināmos nesaistītos importētājus un to apvienības Komisija informēs par to, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas nesaistītajiem importētājiem, kuri iekļauti izlasē, un visām zināmajām importētāju apvienībām. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām atbildes uz anketas jautājumiem jāsniedz 37 dienu laikā no datuma, kad publicēts paziņojums par atlases izveidi. Aizpildītajā anketā cita starpā jānorāda informācija par uzņēmuma(-u) struktūru un darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, kā arī par minētā ražojuma pārdošanas apjomiem.

5.2.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra

Ar kaitējumu saprot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vai šāda kaitējuma iespējamību, vai šādas nozares veidošanās būtisku kavēšanu. Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem un objektīvi nosakot gan subsidēta importa apjomu un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, Savienības izmeklējamā ražojuma ražotāji ir aicināti piedalīties Komisijas veiktajā izmeklēšanā.

5.2.1.   Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Ievērojot to, ka šajā procedūrā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiek veikta saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Komisija ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas iepazīties ar šiem dokumentiem (šim nolūkam tām jāsazinās ar Komisiju; kontaktinformācija ir norādīta 5.6. iedaļā zemāk) un 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī izteikt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt jebkādu būtisku informāciju saistībā ar izlases izveidi, tas jāizdara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Komisija informēs visus zināmos Savienības ražotājus un ražotāju apvienības par to, kuri uzņēmumi būs iekļauti galīgajā izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Šīm personām atbildes uz anketas jautājumiem jāiesniedz 37 dienu laikā no dienas, kad publicēts paziņojums par izlases izveidi, ja vien nav norādīts citādi. Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā jāietver informācija par uzņēmuma(-u) struktūru un finanšu stāvokli, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu un par tā ražošanas izmaksām un pārdevumiem.

5.3.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēts, ka notikusi subsidēšana un tā radījusi kaitējumu, atbilstīgi pamatregulas 31. pantam tiks pieņemts lēmums par to, vai kompensācijas pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Savienības ražotājus, importētājus un apvienības, kas tos pārstāv, lietotājus un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kas parstāv patērētājus, aicina pieteikties 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, patērētājus pārstāvošajām organizācijām šajā pašā termiņā jāpierāda, ka starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu pastāv objektīva saikne.

Personas, kuras piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums, ja vien nav norādīts citādi, var informēt Komisiju par Savienības interesēm. Šo informāciju var sniegt brīvā formā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Visa informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 31. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja tā iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem.

5.4.   
  Cita rakstiski sniegta informācija

Ievērojot šā paziņojuma noteikumus, visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un pierādījumi, ar ko tā pamatota, jāsaņem Komisijā 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

5.5.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var lūgt, lai Komisijas izmeklēšanas dienesti tās uzklausītu. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski, norādot pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi saziņā ar ieinteresētajām personām.

5.6.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai un aizpildītu anketu un korespondences nosūtīšanai

Visi ieinteresēto personu iesniegtie dokumenti, tostarp informācija, kas paredzēta izlases izveidei, kopā ar anketām un to atjauninājumiem jāiesniedz rakstveidā gan uz papīra, gan elektroniskā veidā, un tur jābūt norādītam attiecīgās ieinteresētās personas nosaukumam, adresei, e-pasta adresei, tālruņa un faksa numuram. Ja ieinteresētajai personai tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams dokumentus un pieprasījumus iesniegt elektroniski, tai nekavējoties jāinformē Komisija.

Visai rakstiski iesniegtajai informācijai, tostarp šajā paziņojumā prasītajai informācijai, kā arī ieinteresēto personu aizpildītajām anketām un korespondencei, attiecībā uz kuru lūgts saglabāt konfidencialitāti, jābūt ar norādi “Limited” (7).

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 29. panta 2. punktu jāsagatavo nekonfidenciāls šīs informācijas kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā veidā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

6.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu apstiprinošus vai negatīvus pagaidu vai galīgos konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, to var neņemt vērā un var izmantot pieejamos faktus.

Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 28. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus atļaut piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai tiktu pilnībā ievērotas ieinteresēto personu tiesības uz aizsardzību.

Uzklausīšanas pieprasījums rakstiski jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai, norādot pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Pēc tam uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija noteikusi saziņā ar ieinteresētajām personām.

Uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas personas, lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Šāda uzklausīšana parasti notiek ne vēlāk kā ceturtās nedēļas beigās pēc provizorisko konstatējumu paziņošanas.

Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var skatīt uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu pabeigs 13 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pagaidu pasākumus saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8).

---

(1)  OV L 188, 8.7.2009., 93. lpp.

(2)  Ražotājs eksportētājs ir ikviens uzņēmums attiecīgajās valstīs, kas ražo un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē uz Savienības tirgu izmeklējamo ražojumu, ieskaitot visus tā saistītos uzņēmumus, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā. Eksportētājiem, kas nav ražotāji, parasti nav tiesību uz individuālo maksājuma likmi.

(3)  Saskaņā ar 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas Muitas kodeksa īstenošanu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) jebkurai personai tieši vai netieši pieder, tā kontrolē vai pārvalda 5 % vai vairāk no abu šādu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un mazbērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šajā kontekstā termins “persona” attiecas gan uz fizisku, gan juridisku personu.

(4)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kuri saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas 1. pielikums. Saistītās personas definīciju skatīt 3. zemsvītras piezīmē.

(5)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar visiem šīs izmeklēšanas aspektiem, izņemot subsidēšanas noteikšanu.

(6)  Saistītās personas definīciju skatīt 3. zemsvītras piezīmē.

(7)  Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 29. pantu (OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.) un 12. pantu PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. Tas arī ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 16.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 49/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 49/26

---

VALSTS ATBALSTS – NĪDERLANDE

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. līdz 109. pants)

Valsts atbalsts MC 10/09 – ING darījumi ar GHT1 hibrīdiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 49/12

Komisija ar 2010. gada 29. novembra vēstuli paziņoja Nīderlandei par savu sui generis lēmumu attiecībā uz šo atbalstu.

VĒSTULES TEKSTS

“I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija ar 2009. gada 18. novembra lēmumu lietā C 10/09 apstiprināja šādu atbalstu par labu ING – kapitāla iepludināšanu EUR 10 miljardu apmērā (1. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīri), papildu atbalstu aptuveni EUR 2 miljardu apmērā, ko veido grozījums atmaksas nosacījumos par šiem vērtspapīriem, samazinātas vērtības aktīvu aizsardzība portfelim ar atlikumu aptuveni EUR 30 miljardu vērtībā un likviditātes garantijas (turpmāk “ING lēmums” jeb “2009. gada 18. novembra lēmums”) (1). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2009. gada 18. novembra lēmumu lietā C 10/09 apstiprināja šādu atbalstu par labu ING – kapitāla iepludināšanu EUR 10 miljardu apmērā (1. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīri), papildu atbalstu aptuveni EUR 2 miljardu apmērā, ko veido grozījums atmaksas nosacījumos par šiem vērtspapīriem, samazinātas vērtības aktīvu aizsardzība portfelim ar atlikumu aptuveni EUR 30 miljardu vērtībā un likviditātes garantijas (turpmāk “ING lēmums” jeb “2009. gada 18. novembra lēmums”) (1).

| (2) | ING lēmuma 88. apsvēruma trešajā ievilkumā ir noteiktas šādas Nīderlandes saistības uz 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīru atpirkšanu: “Darījumus ar 2. līmeņa kapitāla un 1. līmeņa pamatkapitāla hibrīdiem turpmāk katrā atsevišķā gadījumā iesniegs Komisijai atļaujas piešķiršanai īsākajā periodā – trīs gadus, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas, vai līdz dienai, kurā “ING” būs pilnībā atmaksājusi 1. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīrus Nīderlandei (tostarp attiecīgos uzkrātos 1. līmeņa pamatkapitāla kuponu procentus un iziešanas prēmijas maksas)”. |
| --- | --- |

(2)

ING lēmuma 88. apsvēruma trešajā ievilkumā ir noteiktas šādas Nīderlandes saistības uz 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīru atpirkšanu: “Darījumus ar 2. līmeņa kapitāla un 1. līmeņa pamatkapitāla hibrīdiem turpmāk katrā atsevišķā gadījumā iesniegs Komisijai atļaujas piešķiršanai īsākajā periodā – trīs gadus, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas, vai līdz dienai, kurā “ING” būs pilnībā atmaksājusi 1. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīrus Nīderlandei (tostarp attiecīgos uzkrātos 1. līmeņa pamatkapitāla kuponu procentus un iziešanas prēmijas maksas)”.

| (3) | Nīderlande 2010. gada 16. oktobrī nosūtīja Komisijai ING vēstuli, kurā tika pieprasīta atļauja atpirkt vairākus hibrīdu instrumentus, kur pirmais atpirkšanas datums grupas 1. līmeņa pamatkapitāla hibrīdu instrumentiem (turpmāk “GHT1”) ar likmi 8,439 % par summu 1,5 miljardu ASV dolāru apmērā būtu 2010. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlande 2010. gada 16. oktobrī nosūtīja Komisijai ING vēstuli, kurā tika pieprasīta atļauja atpirkt vairākus hibrīdu instrumentus, kur pirmais atpirkšanas datums grupas 1. līmeņa pamatkapitāla hibrīdu instrumentiem (turpmāk “GHT1”) ar likmi 8,439 % par summu 1,5 miljardu ASV dolāru apmērā būtu 2010. gada 31. decembris.

| (4) | Komisija 2010. gada 27. oktobrī norādīja Nīderlandei, ka saskaņā ar ING lēmumu šajā posmā tā neuzskata, ka būtu pamatoti atļaut GHT1 atpirkšanu. Komisija pieprasīja Nīderlandei iesniegt atjaunotu grafiku par 1. līmeņa pamatkapitāla (CT1) vērtspapīru atmaksāšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2010. gada 27. oktobrī norādīja Nīderlandei, ka saskaņā ar ING lēmumu šajā posmā tā neuzskata, ka būtu pamatoti atļaut GHT1 atpirkšanu. Komisija pieprasīja Nīderlandei iesniegt atjaunotu grafiku par 1. līmeņa pamatkapitāla (CT1) vērtspapīru atmaksāšanu.

| (5) | Nīderlandes iestādes 2010. gada 5. novembrī pārsūtīja otru vēstuli no ING ar pieprasījumu pieņemt Komisijas lēmumu par lūgumu atļaut GHT1 atpirkšanu. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlandes iestādes 2010. gada 5. novembrī pārsūtīja otru vēstuli no ING ar pieprasījumu pieņemt Komisijas lēmumu par lūgumu atļaut GHT1 atpirkšanu.

| (6) | Komisija 2010. gada 9. novembrī nosūtīja Nīderlandei atgādinājumu par CT1 atmaksāšanas grafiku. Līdz šim brīdim oficiāls grafiks nav iesniegts. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2010. gada 9. novembrī nosūtīja Nīderlandei atgādinājumu par CT1 atmaksāšanas grafiku. Līdz šim brīdim oficiāls grafiks nav iesniegts.

| (7) | Nīderlande 2010. gada 16. novembrī pieprasīja Komisijas oficiālu atļauju. 2010. gada 18. novembrī Nīderlande ar e-pastu informēja Komisiju, ka tā apstiprina ING pieprasījumu atļaut GHT1 atpirkšanu. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlande 2010. gada 16. novembrī pieprasīja Komisijas oficiālu atļauju. 2010. gada 18. novembrī Nīderlande ar e-pastu informēja Komisiju, ka tā apstiprina ING pieprasījumu atļaut GHT1 atpirkšanu.

| (8) | Nīderlande informēja Komisiju, ka steidzamības dēļ tā izņēmuma kārtā piekrīt, ka šis lēmums attiecībā uz GHT1 hibrīdu atpirkšanu tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(8)

Nīderlande informēja Komisiju, ka steidzamības dēļ tā izņēmuma kārtā piekrīt, ka šis lēmums attiecībā uz GHT1 hibrīdu atpirkšanu tiek pieņemts angļu valodā.

II.   FAKTI

1.   
  ING apraksts

| (9) | ING sastāv no ING Groep N.V. (turpmāk tekstā – “ING”), kontrolakciju sabiedrības, kas 100 % kontrolē ING Bank N.V. un ING Verzekeringen N.V., un diviem pārvaldītājsabiedrības uzņēmumiem, kas kontrolē meitasuzņēmumus attiecīgi banku un apdrošināšanas jomā. Grupas bilances kopsumma 2009. gada beigās bija EUR 1,164 miljardi. |
| --- | --- |

(9)

ING sastāv no ING Groep N.V. (turpmāk tekstā – “ING”), kontrolakciju sabiedrības, kas 100 % kontrolē ING Bank N.V. un ING Verzekeringen N.V., un diviem pārvaldītājsabiedrības uzņēmumiem, kas kontrolē meitasuzņēmumus attiecīgi banku un apdrošināšanas jomā. Grupas bilances kopsumma 2009. gada beigās bija EUR 1,164 miljardi.

| (10) | Lai, cita starpā, atjaunotu ING ilgtermiņa dzīvotspēju, tam par labu tika pieņemti 1. punktā aprakstītie pasākumi. Komisija šos pasākumus apstiprināja ar ING lēmumu, iekļaujot tajā nosacījumus par vairākām saistībām, kas jāuzņemas Nīderlandei. Šīs saistības ietvēra to, ka ING līdz 2013. gada beigām ir pilnībā jāatsavina ING Verzekeringen N.V. (82. apsvērums) un ka ING savā rīcībā ievēros piesardzības pasākumus, pieprasot Komisijas atļauju pirms kapitāla hibrīdu instrumentu atpirkšanas piedāvājuma izteikšanas (88. apsvēruma trešais ievilkums). Šie piesardzības pasākumi ir spēkā trīs gadus vai līdz brīdim, kad ING ir atmaksājis CT1 vērtspapīrus, atkarībā no tā, kas notiek vispirms. |
| --- | --- |

(10)

Lai, cita starpā, atjaunotu ING ilgtermiņa dzīvotspēju, tam par labu tika pieņemti 1. punktā aprakstītie pasākumi. Komisija šos pasākumus apstiprināja ar ING lēmumu, iekļaujot tajā nosacījumus par vairākām saistībām, kas jāuzņemas Nīderlandei. Šīs saistības ietvēra to, ka ING līdz 2013. gada beigām ir pilnībā jāatsavina ING Verzekeringen N.V. (82. apsvērums) un ka ING savā rīcībā ievēros piesardzības pasākumus, pieprasot Komisijas atļauju pirms kapitāla hibrīdu instrumentu atpirkšanas piedāvājuma izteikšanas (88. apsvēruma trešais ievilkums). Šie piesardzības pasākumi ir spēkā trīs gadus vai līdz brīdim, kad ING ir atmaksājis CT1 vērtspapīrus, atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

| (11) | ING lēmuma 76. apsvērumā ir aprakstīts CT1 vērtspapīru atmaksāšanas grafiks pamatscenārija gadījumā saskaņā ar apstiprinātā pārstrukturēšanas plāna finanšu prognozēm. ING vēlāk izteiktie publiskie paziņojumi liek šaubīties par šiem plāniem (2). |
| --- | --- |

(11)

ING lēmuma 76. apsvērumā ir aprakstīts CT1 vērtspapīru atmaksāšanas grafiks pamatscenārija gadījumā saskaņā ar apstiprinātā pārstrukturēšanas plāna finanšu prognozēm. ING vēlāk izteiktie publiskie paziņojumi liek šaubīties par šiem plāniem (2).

2.   
  GHT1 apraksts

| (12) | ING Holding 2000. gada decembrī emitēja GHT1 USD 1,5 miljardu apmērā ar pirmo atpirkšanas datumu 2010. gada 31. decembrī. Pēc šī datuma atpirkšana ir iespējama katru ceturksni. Instrumentam ir pusgada kupons ar gada likmi 8,439 %. Pēc pirmā atpirkšanas pieprasījuma datuma kupons tiek pārveidots par ceturkšņa kuponu ar trīs mēnešu Libor likmi (3) plus 3,6 % gada likme. Lai atpirktu instrumentus, ING par to jāpaziņo 30 līdz 60 dienas pirms attiecīgā datuma. |
| --- | --- |

(12)

ING Holding 2000. gada decembrī emitēja GHT1 USD 1,5 miljardu apmērā ar pirmo atpirkšanas datumu 2010. gada 31. decembrī. Pēc šī datuma atpirkšana ir iespējama katru ceturksni. Instrumentam ir pusgada kupons ar gada likmi 8,439 %. Pēc pirmā atpirkšanas pieprasījuma datuma kupons tiek pārveidots par ceturkšņa kuponu ar trīs mēnešu Libor likmi (3) plus 3,6 % gada likme. Lai atpirktu instrumentus, ING par to jāpaziņo 30 līdz 60 dienas pirms attiecīgā datuma.

| (13) | ING Holding emitētie GHT1 ar attiecīgu 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentu tika izvietoti ING Insurance (INGV). GHT1 nav saistīti ar balsstiesībām. |
| --- | --- |

(13)

ING Holding emitētie GHT1 ar attiecīgu 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentu tika izvietoti ING Insurance (INGV). GHT1 nav saistīti ar balsstiesībām.

| (14) | Kad 2010. gadā 22. jūlijāING pirmo reizi vērsās pie Komisijas, lai apspriestu hibrīdu atpirkšanu, tie tika tirgoti par aptuveni 85 % no nominālvērtības. Tomēr, atpirkšanas datumam tuvojoties un tirgus dalībniekiem paredzot instrumenta atpirkšanu, cena pieauga gandrīz līdz 100 %. |
| --- | --- |

(14)

Kad 2010. gadā 22. jūlijāING pirmo reizi vērsās pie Komisijas, lai apspriestu hibrīdu atpirkšanu, tie tika tirgoti par aptuveni 85 % no nominālvērtības. Tomēr, atpirkšanas datumam tuvojoties un tirgus dalībniekiem paredzot instrumenta atpirkšanu, cena pieauga gandrīz līdz 100 %.

3.   Nīderlandes nostāja

| (15) | Nīderlande 2010. gada 18. novembra e-pastā pamatoja savu paziņojumu ar atsauci uz ING izteiktajiem nodomiem, saskaņā ar kuriem “ING šobrīd ir labas iespējas drīzumā atmaksāt naudā pirmo daļu no 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem”. Taču netika precīzi norādīts laiks, kad tiks izteikts paziņojums par atmaksāšanu. |
| --- | --- |

(15)

Nīderlande 2010. gada 18. novembra e-pastā pamatoja savu paziņojumu ar atsauci uz ING izteiktajiem nodomiem, saskaņā ar kuriem “ING šobrīd ir labas iespējas drīzumā atmaksāt naudā pirmo daļu no 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem”. Taču netika precīzi norādīts laiks, kad tiks izteikts paziņojums par atmaksāšanu.

| (16) | Argumentējot par labu atpirkšanai, Nīderlande skaidroja, ka vairs nav reālistiski cerēt, ka GHT1 ieguldītāji uzņemsies slogu un akceptēs cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, jo pašreizējā tirgus cena ir 96–98 centi par dolāru, un tādējādi atpirkšanas piedāvājumu konkurss vairs nebūtu ekonomiski iespējams. Tāpēc atpirkšana ar naudu būtu vienīgā iespēja, kas ING būtu pieejama, lai atbrīvotos no hibrīdiem savā uzskaitē. |
| --- | --- |

(16)

Argumentējot par labu atpirkšanai, Nīderlande skaidroja, ka vairs nav reālistiski cerēt, ka GHT1 ieguldītāji uzņemsies slogu un akceptēs cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, jo pašreizējā tirgus cena ir 96–98 centi par dolāru, un tādējādi atpirkšanas piedāvājumu konkurss vairs nebūtu ekonomiski iespējams. Tāpēc atpirkšana ar naudu būtu vienīgā iespēja, kas ING būtu pieejama, lai atbrīvotos no hibrīdiem savā uzskaitē.

| (17) | Neveicot atpirkšanu, tiktu dots negatīvs signāls tirgum un liecinātu, ka ING (neatkarīgi no iemesliem) nespēj efektīvi pārvaldīt savu kapitālu atbilstoši tirgū ierastajai kārtībai, un apgrūtinātu ING šādu instrumentu emitēšanu nākotnē. Šajā saistībā tika arī argumentēts, ka, neveicot atpirkšanu pieprasījumu, pieaugtu ING finansēšanas izdevumi, mazinātos peļņa un līdz ar to arī līdzekļi CT1 vērtspapīru atmaksai. |
| --- | --- |

(17)

Neveicot atpirkšanu, tiktu dots negatīvs signāls tirgum un liecinātu, ka ING (neatkarīgi no iemesliem) nespēj efektīvi pārvaldīt savu kapitālu atbilstoši tirgū ierastajai kārtībai, un apgrūtinātu ING šādu instrumentu emitēšanu nākotnē. Šajā saistībā tika arī argumentēts, ka, neveicot atpirkšanu pieprasījumu, pieaugtu ING finansēšanas izdevumi, mazinātos peļņa un līdz ar to arī līdzekļi CT1 vērtspapīru atmaksai.

| (18) | Attiecīgajiem GHT1 tuvojas pirmais atpirkšanas datums 2010. gada 31. decembrī ar paaugstinātu likmi – Libor plus 3,6 % – pašreizējās procentu likmes 8,439 % vietā. Kaut arī tāpēc procentu maksājumi par GHT1 būs zemāki, jo pašreizējās Libor likmes ir zemas, ING apgalvo, ka tas ir mainījis 8,439 % fiksēto kuponu uz likmi Libor plus 2 %, kas ir zemāks maksājuma līmenis nekā kuponam pēc paaugstinājuma. Turklāt tiek argumentēts, ka Libor likmes ir mainīgas un tāpēc nav precīzi aprēķināmas. Rezultātā tiek argumentēts, ka attiecīgais pasākums būtu ekvivalents izmaksu tirgus vērtējumam (izmantojot mijmaiņas līkni) un šī prēmija pieaugs par 156 bāzes punktiem. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgajiem GHT1 tuvojas pirmais atpirkšanas datums 2010. gada 31. decembrī ar paaugstinātu likmi – Libor plus 3,6 % – pašreizējās procentu likmes 8,439 % vietā. Kaut arī tāpēc procentu maksājumi par GHT1 būs zemāki, jo pašreizējās Libor likmes ir zemas, ING apgalvo, ka tas ir mainījis 8,439 % fiksēto kuponu uz likmi Libor plus 2 %, kas ir zemāks maksājuma līmenis nekā kuponam pēc paaugstinājuma. Turklāt tiek argumentēts, ka Libor likmes ir mainīgas un tāpēc nav precīzi aprēķināmas. Rezultātā tiek argumentēts, ka attiecīgais pasākums būtu ekvivalents izmaksu tirgus vērtējumam (izmantojot mijmaiņas līkni) un šī prēmija pieaugs par 156 bāzes punktiem.

| (19) | Ierosinātās Basel III izmaiņas mazinās GHT1 vērtību kapitāla nolūkiem, savukārt saskaņā ar pārskatītajām CEBS 1. līmeņa pamatkapitāla pamatnostādnēm, ko valstu regulatoriem jāievieš un jāsāk piemērot līdz 2010. gada 31. decembrim, GHT1 vairs nebūs izmantojami kā 1. līmeņa pamatkapitāls. Tiek apgalvots, ka pašreizējo struktūru varētu saglabāt, taču situācijas saglabāšana jebkādā veidā būtu pieļaujama tikai līdz 2013. gada 1. janvārim. Faktiski šādas izredzes jau padarītu GHT1 nevajadzīgu kapitāla aspektā, jo tie neveido kapitāla rezerves nepārtrauktai darbībai. |
| --- | --- |

(19)

Ierosinātās Basel III izmaiņas mazinās GHT1 vērtību kapitāla nolūkiem, savukārt saskaņā ar pārskatītajām CEBS 1. līmeņa pamatkapitāla pamatnostādnēm, ko valstu regulatoriem jāievieš un jāsāk piemērot līdz 2010. gada 31. decembrim, GHT1 vairs nebūs izmantojami kā 1. līmeņa pamatkapitāls. Tiek apgalvots, ka pašreizējo struktūru varētu saglabāt, taču situācijas saglabāšana jebkādā veidā būtu pieļaujama tikai līdz 2013. gada 1. janvārim. Faktiski šādas izredzes jau padarītu GHT1 nevajadzīgu kapitāla aspektā, jo tie neveido kapitāla rezerves nepārtrauktai darbībai.

| (20) | Turklāt hibrīda neatpirkšana nozīmētu pastāvīgu saikni starp kontrolakciju sabiedrību/grupu jeb banku un INGV, jo pastāvīgi tiktu maksāti procenti par pašreizējo grupas iekšējo instrumentu. Šādas pastāvīgas saiknes kavētu ING apdrošināšanas uzņēmuma atsavināšanu. Tiek argumentēts, INGV atsavināšanas rezultātā 1. līmeņa pamatkapitālā būtu pārāk daudz hibrīdu instrumentu grupas/kontrolakciju sabiedrības līmenī. |
| --- | --- |

(20)

Turklāt hibrīda neatpirkšana nozīmētu pastāvīgu saikni starp kontrolakciju sabiedrību/grupu jeb banku un INGV, jo pastāvīgi tiktu maksāti procenti par pašreizējo grupas iekšējo instrumentu. Šādas pastāvīgas saiknes kavētu ING apdrošināšanas uzņēmuma atsavināšanu. Tiek argumentēts, INGV atsavināšanas rezultātā 1. līmeņa pamatkapitālā būtu pārāk daudz hibrīdu instrumentu grupas/kontrolakciju sabiedrības līmenī.

III.   NOVĒRTĒŠANA

| (21) | Attiecībā uz pašreizējā lēmuma juridisko pamatu jāatzīmē, ka jautājums, vai atļaut GHT1 atpirkšanu, ir skatāms ING lēmuma īstenošanas kontekstā. Nīderlande ir uzņēmusies saistības, kuru rezultātā ar ING lēmumu ir aizliegusi atpirkt kapitāla hibrīda instrumentus, ja vien to nav atļāvusi Komisija (ex ante atpirkšanas aizliegums). Tādējādi ar šo lēmumu nav izslēgta iespēja atļaut atpirkšanu vēlākā posmā, ja tiktu iesniegti jauni fakti vai argumenti par labu šādai atpirkšanai. Tas nozīmē, ka ar šo lēmumu tiek precizēta ING lēmuma īstenošana. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz pašreizējā lēmuma juridisko pamatu jāatzīmē, ka jautājums, vai atļaut GHT1 atpirkšanu, ir skatāms ING lēmuma īstenošanas kontekstā. Nīderlande ir uzņēmusies saistības, kuru rezultātā ar ING lēmumu ir aizliegusi atpirkt kapitāla hibrīda instrumentus, ja vien to nav atļāvusi Komisija (ex ante atpirkšanas aizliegums). Tādējādi ar šo lēmumu nav izslēgta iespēja atļaut atpirkšanu vēlākā posmā, ja tiktu iesniegti jauni fakti vai argumenti par labu šādai atpirkšanai. Tas nozīmē, ka ar šo lēmumu tiek precizēta ING lēmuma īstenošana.

| (22) | Pašreizējais uzraudzības lēmums ir sui generis lēmums. Kaut arī Regulā (EK) Nr. 659/1999 tas nav paredzēts, 2009. gada 18. novembra lēmuma 88. apsvērumā ir noteikta atļaujas procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalsts var pieprasīt Komisijai atļaut ING atpirkt hibrīdu instrumentus. Tā kā Nīderlande ir iesniegusi šādu pieprasījumu, Komisijai ir jāizvērtē, vai ierosināto atpirkšanu var atļaut. |
| --- | --- |

(22)

Pašreizējais uzraudzības lēmums ir sui generis lēmums. Kaut arī Regulā (EK) Nr. 659/1999 tas nav paredzēts, 2009. gada 18. novembra lēmuma 88. apsvērumā ir noteikta atļaujas procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalsts var pieprasīt Komisijai atļaut ING atpirkt hibrīdu instrumentus. Tā kā Nīderlande ir iesniegusi šādu pieprasījumu, Komisijai ir jāizvērtē, vai ierosināto atpirkšanu var atļaut.

| (23) | Attiecībā uz vērtējuma jomu visi hibrīdu atpirkšanas pieprasījumi jāvērtē saskaņā ar principiem, kas noteikti Pārstrukturēšanas paziņojumā (4), kura 22. punktā teikts, ka atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un bankai un kapitāla turētājiem jādod pēc iespējas lielāks pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Šāda sloga uzņemšanās ir vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka pārstrukturētās bankas uzņemas adekvātu atbildības daļu par savas pagātnes rīcības sekām, un lai radītu piemērotus stimulus to rīcībai nākotnē, līdz ar to novēršot neētiskas rīcības risku. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz vērtējuma jomu visi hibrīdu atpirkšanas pieprasījumi jāvērtē saskaņā ar principiem, kas noteikti Pārstrukturēšanas paziņojumā (4), kura 22. punktā teikts, ka atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un bankai un kapitāla turētājiem jādod pēc iespējas lielāks pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Šāda sloga uzņemšanās ir vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka pārstrukturētās bankas uzņemas adekvātu atbildības daļu par savas pagātnes rīcības sekām, un lai radītu piemērotus stimulus to rīcībai nākotnē, līdz ar to novēršot neētiskas rīcības risku.

| (24) | Komisija atzīmē, ka, īstenojot atpirkšanas pieprasījumus 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem, no bankas aizplūstu kapitāls par labu hibrīda instrumentu turētājiem, un tie tiktu aizsargāti no savu ieguldījumu neizbēgamajiem riskiem. Pirms valsts atbalsta atmaksāšanas šāds rezultāts būtu problemātisks, un tas ir svarīgs jautājums, izvērtējot sloga sadalījumu (5). Tādējādi aizliegums bankām atpirkt savas akcijas, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktā, jāizprot kā atsauce uz visiem banku kapitāla instrumentiem, tostarp 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem, tādā mērā, kādā šie instrumenti neatbilst sloga sadales prasībai plašākā nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Komisija atzīmē, ka, īstenojot atpirkšanas pieprasījumus 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem, no bankas aizplūstu kapitāls par labu hibrīda instrumentu turētājiem, un tie tiktu aizsargāti no savu ieguldījumu neizbēgamajiem riskiem. Pirms valsts atbalsta atmaksāšanas šāds rezultāts būtu problemātisks, un tas ir svarīgs jautājums, izvērtējot sloga sadalījumu (5). Tādējādi aizliegums bankām atpirkt savas akcijas, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktā, jāizprot kā atsauce uz visiem banku kapitāla instrumentiem, tostarp 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem, tādā mērā, kādā šie instrumenti neatbilst sloga sadales prasībai plašākā nozīmē.

| (25) | Šis secinājums ir pamats atpirkšanas aizliegumam principā (paredzot iespēju to atļaut), kā noteikts ING lēmuma 88. apsvērumā un atkārtoti apstiprināts ING lēmuma 138. apsvērumā, kurā Komisija, analizējot konkurences kropļojumu ierobežojošo pasākumu apjomu, novērtēja kapitāla instrumenta neatļauto atpirkšanu, kas notika pirms ING lēmuma pieņemšanas, kā vainu pastiprinošu faktoru. Šī pieeja atbilst arī Komisijas iedibinātajai praksei attiecībā uz īslaicīgiem aizliegumiem atpirkt kapitāla instrumentus (ja šo instrumentu atpirkšana nav juridisks pienākums), ko tā ir ievērojusi Bank of Ireland, Lloyds, RBS un ABN Amro/Fortis lietās (6). |
| --- | --- |

(25)

Šis secinājums ir pamats atpirkšanas aizliegumam principā (paredzot iespēju to atļaut), kā noteikts ING lēmuma 88. apsvērumā un atkārtoti apstiprināts ING lēmuma 138. apsvērumā, kurā Komisija, analizējot konkurences kropļojumu ierobežojošo pasākumu apjomu, novērtēja kapitāla instrumenta neatļauto atpirkšanu, kas notika pirms ING lēmuma pieņemšanas, kā vainu pastiprinošu faktoru. Šī pieeja atbilst arī Komisijas iedibinātajai praksei attiecībā uz īslaicīgiem aizliegumiem atpirkt kapitāla instrumentus (ja šo instrumentu atpirkšana nav juridisks pienākums), ko tā ir ievērojusi Bank of Ireland, Lloyds, RBS un ABN Amro/Fortis lietās (6).

| (26) | Iesniegtā informācija nedod Komisijai pietiekamu pamatojumu atkāpties no ING lēmumā izteiktā novērtējuma un atļaut GHT1 atpirkšanu. Zemāk aprakstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka ierosinātā atpirkšana nenodrošina sloga sadali un pietiekamus stimulus, lai ING atmaksātu CT1 vērtspapīrus. |
| --- | --- |

(26)

Iesniegtā informācija nedod Komisijai pietiekamu pamatojumu atkāpties no ING lēmumā izteiktā novērtējuma un atļaut GHT1 atpirkšanu. Zemāk aprakstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka ierosinātā atpirkšana nenodrošina sloga sadali un pietiekamus stimulus, lai ING atmaksātu CT1 vērtspapīrus.

| (27) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka ING plāno GHT1 atpirkšanu par nominālvērtību, tādējādi paredzot, ka hibrīdu ieguldītāji nepiedalās sloga sadalē. Šāds vērtējums ir izteikts arī Nīderlandes 2010. gada 5. novembra iesniegumā Komisijai, kurā prasība pēc sloga sadales ir nodēvēta par nereālistisku sakarā ar instrumentu pašreizējo tirgus cenu. Tomēr Komisija šajā saistībā atzīmē, ka instrumentu pirkšana un pārdošana ļoti tuvu nominālvērtībai (t. i., 100 %) notiek tāpēc, ka tirgus paredz instrumentu atpirkšanu, t. i., atpirkšanu par 100 % 2010. gada 31. decembrī. Tāpēc GHT1 pašreizējā tirgus cena neatspoguļo kapitāla instrumenta patieso vērtību. |
| --- | --- |

(27)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka ING plāno GHT1 atpirkšanu par nominālvērtību, tādējādi paredzot, ka hibrīdu ieguldītāji nepiedalās sloga sadalē. Šāds vērtējums ir izteikts arī Nīderlandes 2010. gada 5. novembra iesniegumā Komisijai, kurā prasība pēc sloga sadales ir nodēvēta par nereālistisku sakarā ar instrumentu pašreizējo tirgus cenu. Tomēr Komisija šajā saistībā atzīmē, ka instrumentu pirkšana un pārdošana ļoti tuvu nominālvērtībai (t. i., 100 %) notiek tāpēc, ka tirgus paredz instrumentu atpirkšanu, t. i., atpirkšanu par 100 % 2010. gada 31. decembrī. Tāpēc GHT1 pašreizējā tirgus cena neatspoguļo kapitāla instrumenta patieso vērtību.

| (28) | Komisijas uzskats par sloga sadali nav apstrīdams ar argumentu, ka, neatpērkot GHT1, tiktu nosūtīts negatīvs signāls tirgum. Komisija šajā saistībā atzīmē, ka tirgū tiek ņemta vērā koncepcija par sloga sadali, ko pieprasa ES valsts atbalsta noteikumi. Šī koncepcija ir apspriesta reitingu aģentūrās (7), un racionālam ieguldītājam būtu jāspēj atšķirt situācija, kurā instrumenta atpirkšana nenotiek finanšu iestādes vājuma dēļ, un situācija, kurā atpirkšana nenotiek tāpēc, ka Komisija to nav atļāvusi, lai nodrošinātu sloga sadali. Tādējādi Komisija nepieņem argumentu, ka, neveicot GHT1 atpirkšanu šo iemeslu dēļ, ING ilgākā laika posmā varētu būtiski palielināties finansējuma izmaksas. |
| --- | --- |

(28)

Komisijas uzskats par sloga sadali nav apstrīdams ar argumentu, ka, neatpērkot GHT1, tiktu nosūtīts negatīvs signāls tirgum. Komisija šajā saistībā atzīmē, ka tirgū tiek ņemta vērā koncepcija par sloga sadali, ko pieprasa ES valsts atbalsta noteikumi. Šī koncepcija ir apspriesta reitingu aģentūrās (7), un racionālam ieguldītājam būtu jāspēj atšķirt situācija, kurā instrumenta atpirkšana nenotiek finanšu iestādes vājuma dēļ, un situācija, kurā atpirkšana nenotiek tāpēc, ka Komisija to nav atļāvusi, lai nodrošinātu sloga sadali. Tādējādi Komisija nepieņem argumentu, ka, neveicot GHT1 atpirkšanu šo iemeslu dēļ, ING ilgākā laika posmā varētu būtiski palielināties finansējuma izmaksas.

| (29) | Turklāt iespējamais finansējuma izmaksu pieaugums nav paredzams tādā apmērā, lai ietekmētu ING finansiālo situāciju un tā spēju atmaksāt valstij. Faktiski, palielināta kapitāla bāze pazeminātu ING finansējuma vispārējās izmaksas, jo tā – ceteris paribus – uzlabotu tirgus viedokli par uzņēmuma kredītspēju. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt iespējamais finansējuma izmaksu pieaugums nav paredzams tādā apmērā, lai ietekmētu ING finansiālo situāciju un tā spēju atmaksāt valstij. Faktiski, palielināta kapitāla bāze pazeminātu ING finansējuma vispārējās izmaksas, jo tā – ceteris paribus – uzlabotu tirgus viedokli par uzņēmuma kredītspēju.

| (30) | Arguments, ka ieguldītāji uztvertu ING kā nespējīgu pārvaldīt savu kapitālu, ja nenotiktu GHT1 atpirkšana, nav pārliecinošs, jo citas lielas finanšu grupas, piemēram, Deutsche Bank 2008. gada decembrī, vai mazākas bankas (Credito Valtellinese 2008. gada aprīlī) iepriekš ir pieņēmušas lēmumu neatpirkt hibrīda instrumentus, un šāda veida bažas nebija radušās. |
| --- | --- |

(30)

Arguments, ka ieguldītāji uztvertu ING kā nespējīgu pārvaldīt savu kapitālu, ja nenotiktu GHT1 atpirkšana, nav pārliecinošs, jo citas lielas finanšu grupas, piemēram, Deutsche Bank 2008. gada decembrī, vai mazākas bankas (Credito Valtellinese 2008. gada aprīlī) iepriekš ir pieņēmušas lēmumu neatpirkt hibrīda instrumentus, un šāda veida bažas nebija radušās.

| (31) | Treškārt, Komisijai nav iesniegti pietiekami pierādījumi, ka GHT1 atpirkšana neietekmēs CT1 vērtspapīru atmaksāšanas grafiku. Komisija šajā saistībā atzīmē, ka uz tās pieprasījumiem pēc papildu informācijas par šo grafiku (skatīt 4. un 6. punktu) nav saņemtas apmierinošas atbildes. Komisija nav saņēmusi atbildi no Nīderlandes iestādēm, un Nīderlandei adresētais ING nodoms par atmaksu (skatīt 15. punktu) ir neprecīzs un nenoteikts. |
| --- | --- |

(31)

Treškārt, Komisijai nav iesniegti pietiekami pierādījumi, ka GHT1 atpirkšana neietekmēs CT1 vērtspapīru atmaksāšanas grafiku. Komisija šajā saistībā atzīmē, ka uz tās pieprasījumiem pēc papildu informācijas par šo grafiku (skatīt 4. un 6. punktu) nav saņemtas apmierinošas atbildes. Komisija nav saņēmusi atbildi no Nīderlandes iestādēm, un Nīderlandei adresētais ING nodoms par atmaksu (skatīt 15. punktu) ir neprecīzs un nenoteikts.

| (32) | ING pienākums pieprasīt atļauju hibrīda kapitāla instrumentu atpirkšanai ir tā galvenais stimuls atmaksāt CT1 vērtspapīrus pēc iespējas ātrāk, kas nodrošina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam. Ja ING saņems atļauju pakāpeniski izteikt atsevišķus atpirkšanas pieprasījumus hibrīdu instrumentiem (kā norādīts 3. punktā), tā stimuls atmaksāt atbalstu valstij pakāpeniski un būtiski samazināsies. Šis faktors ir īpaši svarīgs, ņemot vērā, ka Komisijai nav ciešas pārliecības – īpaši pēc ING izpilddirektora publiskajiem izteikumiem –, vai ING ievēros valsts kapitāla atmaksas plānoto grafiku, kas noteikts pārstrukturēšanas plānā, un Komisijas nosūtītie informācijas pieprasījumi pagaidām vēl nav atbildēti. |
| --- | --- |

(32)

ING pienākums pieprasīt atļauju hibrīda kapitāla instrumentu atpirkšanai ir tā galvenais stimuls atmaksāt CT1 vērtspapīrus pēc iespējas ātrāk, kas nodrošina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam. Ja ING saņems atļauju pakāpeniski izteikt atsevišķus atpirkšanas pieprasījumus hibrīdu instrumentiem (kā norādīts 3. punktā), tā stimuls atmaksāt atbalstu valstij pakāpeniski un būtiski samazināsies. Šis faktors ir īpaši svarīgs, ņemot vērā, ka Komisijai nav ciešas pārliecības – īpaši pēc ING izpilddirektora publiskajiem izteikumiem –, vai ING ievēros valsts kapitāla atmaksas plānoto grafiku, kas noteikts pārstrukturēšanas plānā, un Komisijas nosūtītie informācijas pieprasījumi pagaidām vēl nav atbildēti.

| (33) | Turklāt Komisija neredz, kādā veidā atlikušie argumenti par labu atļaujai atpirkt GHT1 varētu mainīt iepriekš minēto secinājumu. Pirmkārt, attiecībā uz kuponu palielinājumu Komisija atzīmē, ka absolūtā izteiksmē, ņemot vērā pašreizējo Libor līmeni, kuponi samazināsies. Komisiju arī nepārliecina argumenti, ka kuponu samazinājums ir nebūtisks ING pašreizējo procentu likmju riska ierobežošanas pasākumu kontekstā, jo šie pasākumi ir saistīti ar ING aktīvu un pasīvu pārvaldības lēmumiem un neskar sloga sadales novērtējumu attiecībā uz ING privātā kapitāla hibrīdu instrumentu turētājiem. Jāpiebilst arī, ka mijmaiņas vienošanās pastāvēšana, neatkarīgi no tā, vai tā ir pārtraukta, vai turpinās, nav saistīta ar ING atpirkšanas iespēju izmaksu novērtējumu pašreizējos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt Komisija neredz, kādā veidā atlikušie argumenti par labu atļaujai atpirkt GHT1 varētu mainīt iepriekš minēto secinājumu. Pirmkārt, attiecībā uz kuponu palielinājumu Komisija atzīmē, ka absolūtā izteiksmē, ņemot vērā pašreizējo Libor līmeni, kuponi samazināsies. Komisiju arī nepārliecina argumenti, ka kuponu samazinājums ir nebūtisks ING pašreizējo procentu likmju riska ierobežošanas pasākumu kontekstā, jo šie pasākumi ir saistīti ar ING aktīvu un pasīvu pārvaldības lēmumiem un neskar sloga sadales novērtējumu attiecībā uz ING privātā kapitāla hibrīdu instrumentu turētājiem. Jāpiebilst arī, ka mijmaiņas vienošanās pastāvēšana, neatkarīgi no tā, vai tā ir pārtraukta, vai turpinās, nav saistīta ar ING atpirkšanas iespēju izmaksu novērtējumu pašreizējos tirgus apstākļos.

| (34) | Otrkārt, attiecībā uz normatīvajām izmaiņām, kas skar GHT1, Komisija atzīst Nīderlandes argumentu, ka vēlākais 2013. gada 1. janvārī instrumentam vairs nebūs nozīmes statūtkapitāla kontekstā. Jāpiebilst, ka prasība, kas izriet no Nīderlandes saistībām saņemt Komisijas atļauju pirms jebkura hibrīdu instrumenta atpirkšanas, vairs nebūs spēkā vēlākais trīs gadu laikā pēc ING lēmuma pieņemšanas, līdz ar to ING varēs atpirkt instrumentu pirms šī datuma. |
| --- | --- |

(34)

Otrkārt, attiecībā uz normatīvajām izmaiņām, kas skar GHT1, Komisija atzīst Nīderlandes argumentu, ka vēlākais 2013. gada 1. janvārī instrumentam vairs nebūs nozīmes statūtkapitāla kontekstā. Jāpiebilst, ka prasība, kas izriet no Nīderlandes saistībām saņemt Komisijas atļauju pirms jebkura hibrīdu instrumenta atpirkšanas, vairs nebūs spēkā vēlākais trīs gadu laikā pēc ING lēmuma pieņemšanas, līdz ar to ING varēs atpirkt instrumentu pirms šī datuma.

| (35) | Nīderlandes regulators ieviesīs jaunās CEBS pamatnostādnes, un Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka šajā posmā nav skaidrs, vai uz GHT1 varēs attiecināt iepriekšējos noteikumus. Otrkārt, Komisija atzīmē, ka jauno pamatnostādņu ieviešanas datums vēl nav noteikts. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā neskaidrības par turpmāko noteikumu ietekmi, pašreiz nav pamata domāt, ka instruments ir zaudējis nozīmi. |
| --- | --- |

(35)

Nīderlandes regulators ieviesīs jaunās CEBS pamatnostādnes, un Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka šajā posmā nav skaidrs, vai uz GHT1 varēs attiecināt iepriekšējos noteikumus. Otrkārt, Komisija atzīmē, ka jauno pamatnostādņu ieviešanas datums vēl nav noteikts. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā neskaidrības par turpmāko noteikumu ietekmi, pašreiz nav pamata domāt, ka instruments ir zaudējis nozīmi.

| (36) | Kaut arī Komisija atzīst, ka ir zināms pamats argumentam, ka GHT1 neatpirkšana apgrūtinās ING iespējas emitēt šādu instrumentu nākotnē, tā uzskata, ka šo instrumentu emisijas lietderība mazināsies līdz ar tuvāko gadu regulatīvajām izmaiņām, saskaņā ar kurām instruments vairs netiks atzīts par piemērotu 1. līmeņa pamatkapitālam. Tāpēc tā nevar pieņemt šo argumentu kā pamatojumu, lai atļautu ierosināto atpirkšanu. |
| --- | --- |

(36)

Kaut arī Komisija atzīst, ka ir zināms pamats argumentam, ka GHT1 neatpirkšana apgrūtinās ING iespējas emitēt šādu instrumentu nākotnē, tā uzskata, ka šo instrumentu emisijas lietderība mazināsies līdz ar tuvāko gadu regulatīvajām izmaiņām, saskaņā ar kurām instruments vairs netiks atzīts par piemērotu 1. līmeņa pamatkapitālam. Tāpēc tā nevar pieņemt šo argumentu kā pamatojumu, lai atļautu ierosināto atpirkšanu.

| (37) | Vēl tiek argumentēts, ka, neveicot atpirkšanu, pēc ING apdrošināšanas uzņēmuma atsavināšanas grupas/kontrolakciju sabiedrības līmenī rastos kapitāla pārpalikums (8). Attiecībā uz šo argumentu Komisija atzīmē, ka atsavināšana vēl līdz šim nav notikusi. |
| --- | --- |

(37)

Vēl tiek argumentēts, ka, neveicot atpirkšanu, pēc ING apdrošināšanas uzņēmuma atsavināšanas grupas/kontrolakciju sabiedrības līmenī rastos kapitāla pārpalikums (8). Attiecībā uz šo argumentu Komisija atzīmē, ka atsavināšana vēl līdz šim nav notikusi.

| (38) | Visbeidzot, Komisiju nepārliecina arguments, ka neatpirktais hibrīds veido “pastāvīgu saikni” starp atsavināmo ING Insurance un ING grupu un šī saikne kavētu ING Insurance atsavināšanu. Komisija atzīmē, ka hibrīdi nav saistīti ar balsstiesībām. Tāpēc ING grupa, paturot hibrīdus, nekādi nevar ietekmēt ING Insurance. Tāpēc Komisija neuzskata, ka neatpirktie GHT1 varētu veidot šādu saikni. |
| --- | --- |

(38)

Visbeidzot, Komisiju nepārliecina arguments, ka neatpirktais hibrīds veido “pastāvīgu saikni” starp atsavināmo ING Insurance un ING grupu un šī saikne kavētu ING Insurance atsavināšanu. Komisija atzīmē, ka hibrīdi nav saistīti ar balsstiesībām. Tāpēc ING grupa, paturot hibrīdus, nekādi nevar ietekmēt ING Insurance. Tāpēc Komisija neuzskata, ka neatpirktie GHT1 varētu veidot šādu saikni.

IV.   SECINĀJUMS

| (39) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija neuzskata par pamatotu atkāpties no sava iepriekšējā novērtējuma 2009. gada 18. novembra lēmumā un tādēļ neatļauj GHT1 hibrīdu atpirkšanu ar izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(39)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija neuzskata par pamatotu atkāpties no sava iepriekšējā novērtējuma 2009. gada 18. novembra lēmumā un tādēļ neatļauj GHT1 hibrīdu atpirkšanu ar izklāstītajiem nosacījumiem.

V.   LĒMUMS

GHT1 hibrīdu atpirkšana 2010. gada beigās nav atļauta.”

---

(1)  OV L 274, 19.10.2010., 139. lpp.

1

(2)  ING izpilddirektors Jan Hommen ieguldītāju dienas prezentācijā: “Shaping our Future — Strategic priorities 2010”, 2010. gada 19. aprīlī, 20. lappusē apgalvo: “Kamēr tiek izskatīta EK lēmuma pārsūdzība, šobrīd nav stimula priekšlaicīgai atmaksāšanai”. http://www.ing.com/group/showdoc.jsp?docid=445250_EN&htmlid=445263_EN&menopt=ivr|qtr|irs&lang=en&menopt=ivr|qtr|irs&lang=EN

2

(3)  2010. gada 22. novembrī USD 3 mēnešu Libor likme bija 0,284 %.

3

Libor

(4)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

4

(5)  Šajā saistībā lūdzam skatīt Komisijas 2009. gada 8. oktobra paziņojumu presei par 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla darījumiem bankās, kurās notiek izmeklēšana sakarā ar pārstrukturēšanas atbalstu, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441

5

(6)  Komisijas 2010. gada 15. jūlija lēmums Bank of Ireland (vēl nav publicēts), 133. punkts; Komisijas 2009. gada 18. novembra lēmums Lloyds Banking Group (OV C 46, 24.2.2010., 2. lpp.), 112. punkts; Komisijas 2009. gada 14. decembra lēmums RBS (OV C 119, 7.5.2010., 1. lpp.), 104. punkts. Līdz galīgā lēmuma pieņemšanai ABN/Amro Fortis lietā Komisija nav atļāvusi vairākus ierosinātos hibrīda kapitāla instrumentu atpirkšanas pieprasījumus, kas tika iesniegti ar vēstulēm un elektroniskajām vēstulēm.

6

Bank of Ireland

Lloyds Banking Group

RBS

ABN/Amro Fortis

(7)  Skatīt, piemēram: FitchRatings Europe īpašais ziņojums: Burden sharing and bank hybrid capital within the EU, 2009. gada 20. augusts.

7

FitchRatings Europe

Burden sharing and bank hybrid capital within the EU

(8)  Tomēr, pat ja apdrošināšanas uzņēmums tiktu atsavināts un rastos kapitāla pārpalikums, Komisija šobrīd nav pārliecināta, ka tai vajadzētu atļaut pirkšanas pieprasījumu, jo lielāks (un nevis mazāks) kapitāls drīzāk nostiprinās grupas izturību pat pašreiz, kad kapitālu var izmantot tikai darbības turpināšanai, un radīs prioritārajiem kreditoriem lielāku pārliecību par savām prasībām šādā nepārtrauktas darbības scenārijā.

8

---