# Eiropas Savienības C 42/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.042.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 42 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 10. februāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.042.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 42

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 10. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 87. plenārsesija 2010. gada 1. un 2. decembrī |
| 2011/C 042/01 | Reģionu komitejas Rezolūcija par Reģionu komitejas prioritātēm 2011. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 87. plenārsesija 2010. gada 1. un 2. decembrī |
| 2011/C 042/02 | Reģionu komitejas perspektīvas atzinums ES enerģētikas rīcības plāns 2011.–2020. gadam | 6 |
| 2011/C 042/03 | Reģionu komitejas atzinums Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences | 12 |
| 2011/C 042/04 | Reģionu komitejas atzinums Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana | 19 |
| 2011/C 042/05 | Reģionu komitejas atzinums Romu sociālā un ekonomiskā integrācija Eiropā | 23 |
| 2011/C 042/06 | Reģionu komitejas atzinums Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana | 28 |
| 2011/C 042/07 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju Eiropa 2020 | 32 |
| 2011/C 042/08 | Reģionu komitejas pašiniciatīvas atzinums Vietējo un reģionālo pašvaldību loma, īstenojot stratēģiju veselības jomā 2008.–2013. gadam | 38 |
| 2011/C 042/09 | Reģionu komitejas atzinums Kohēzijas politika – 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā | 43 |
| 2011/C 042/10 | Reģionu komitejas atzinums Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem – Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns | 49 |
| 2011/C 042/11 | Reģionu komitejas atzinums Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošana Baltkrievijā un Baltkrievijas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības attīstīšana | 54 |
| 2011/C 042/12 | Reģionu komitejas atzinums Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošana Armēnijā un Armēnijas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības veicināšana | 59 |
| 2011/C 042/13 | Reģionu komitejas atzinums Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības un ES un Ukrainas sadarbības attīstība | 64 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

87. plenārsesija 2010. gada 1. un 2. decembrī

2011/C 042/01

Reģionu komitejas Rezolūcija par Reģionu komitejas prioritātēm 2011. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

87. plenārsesija 2010. gada 1. un 2. decembrī

2011/C 042/02

Reģionu komitejas perspektīvas atzinums ES enerģētikas rīcības plāns 2011.–2020. gadam

6

2011/C 042/03

Reģionu komitejas atzinums Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences

12

2011/C 042/04

Reģionu komitejas atzinums Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana

19

2011/C 042/05

Reģionu komitejas atzinums Romu sociālā un ekonomiskā integrācija Eiropā

23

2011/C 042/06

Reģionu komitejas atzinums Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana

28

2011/C 042/07

Reģionu komitejas atzinums Eiropas sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju Eiropa 2020

32

2011/C 042/08

Reģionu komitejas pašiniciatīvas atzinums Vietējo un reģionālo pašvaldību loma, īstenojot stratēģiju veselības jomā 2008.–2013. gadam

38

2011/C 042/09

Reģionu komitejas atzinums Kohēzijas politika – 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā

43

2011/C 042/10

Reģionu komitejas atzinums Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem – Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns

49

2011/C 042/11

Reģionu komitejas atzinums Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošana Baltkrievijā un Baltkrievijas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības attīstīšana

54

2011/C 042/12

Reģionu komitejas atzinums Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošana Armēnijā un Armēnijas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības veicināšana

59

2011/C 042/13

Reģionu komitejas atzinums Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības un ES un Ukrainas sadarbības attīstība

64

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

87. plenārsesija 2010. gada 1. un 2. decembrī

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/1

---

Reģionu komitejas Rezolūcija par Reģionu komitejas prioritātēm 2011. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu

2011/C 42/01

I.   EIROPAS SAVIENĪBAS 2011. GADA BUDŽETS UN DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA LAIKPOSMAM PĒC 2013. GADA.

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | aicina abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc iespējas ātrāk vienoties par tādu 2011. gada budžetu, kas ļauj izpildīt saistības, kuras uzņēmusies pildīt Eiropas Savienība un tās dalībvalstis, jo īpaši saistības, kuras noteiktas Lisabonas līgumā un 2007.–2013. gada finanšu plānā; |
| --- | --- |

1.

aicina abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc iespējas ātrāk vienoties par tādu 2011. gada budžetu, kas ļauj izpildīt saistības, kuras uzņēmusies pildīt Eiropas Savienība un tās dalībvalstis, jo īpaši saistības, kuras noteiktas Lisabonas līgumā un 2007.–2013. gada finanšu plānā;

| 2. | uzsver ES budžeta būtisko nozīmi, jo tā radītais sviras efekts ietekmē Eiropas ekonomikas atveseļošanas stratēģiju un tādu strukturālo ieguldījumu finansēšanu, kas paredzēti vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras Eiropas Savienībā ir saimnieciskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas galvenās virzītājas; |
| --- | --- |

2.

uzsver ES budžeta būtisko nozīmi, jo tā radītais sviras efekts ietekmē Eiropas ekonomikas atveseļošanas stratēģiju un tādu strukturālo ieguldījumu finansēšanu, kas paredzēti vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras Eiropas Savienībā ir saimnieciskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas galvenās virzītājas;

| 3. | pauž pārliecību, ka grūtības sarunās par 2011. gada budžetu norāda uz to, ka ir jāpārskata pašu resursu sistēma, pakāpeniski aizstājot no PVN maksājumiem iegūtos pašu resursus ar vienu vai vairākiem jauniem pašu resursiem; šajā sakarā uzstājīgi lūdz Komisiju pasteidzināt izvērtējumu par to, vai šim nolūkam izmantot ieņēmumus no finanšu darījumu vai finanšu darbības nodokļa, no siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības, aviopārvadājumu nodokļa, atsevišķa Eiropas PVN vai daļu no ienākuma, kas gūts no enerģētikas nodokļa vai uzņēmumu ienākumu nodokļa; |
| --- | --- |

3.

pauž pārliecību, ka grūtības sarunās par 2011. gada budžetu norāda uz to, ka ir jāpārskata pašu resursu sistēma, pakāpeniski aizstājot no PVN maksājumiem iegūtos pašu resursus ar vienu vai vairākiem jauniem pašu resursiem; šajā sakarā uzstājīgi lūdz Komisiju pasteidzināt izvērtējumu par to, vai šim nolūkam izmantot ieņēmumus no finanšu darījumu vai finanšu darbības nodokļa, no siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības, aviopārvadājumu nodokļa, atsevišķa Eiropas PVN vai daļu no ienākuma, kas gūts no enerģētikas nodokļa vai uzņēmumu ienākumu nodokļa;

| 4. | konkrēti aicina budžeta lēmējinstitūciju budžetā ņemt vērā līdzekļus, kas daudzgadu (2007.–2013.) plānošanas perioda pēdējos gados nepieciešami stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai un jo īpaši tās pamatiniciatīvu finansēšanai, un garantēt atbilstošu pāreju uz daudzgadu plānošanu laikposmā pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

4.

konkrēti aicina budžeta lēmējinstitūciju budžetā ņemt vērā līdzekļus, kas daudzgadu (2007.–2013.) plānošanas perioda pēdējos gados nepieciešami stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai un jo īpaši tās pamatiniciatīvu finansēšanai, un garantēt atbilstošu pāreju uz daudzgadu plānošanu laikposmā pēc 2013. gada;

| 5. | atgādina, ka, pilsētās un reģionos īstenojot nodarbinātības, ilgtspējīgas attīstības un solidaritātes stratēģijas, ES līdzfinansējumam ir nenoliedzama pievienotā vērtība, un saistībā ar būtisko spiedienu uz valsts finansēm uzsver, ka Eiropas Savienībā 2/3 publisko ieguldījumu veic reģionālās un vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka, pilsētās un reģionos īstenojot nodarbinātības, ilgtspējīgas attīstības un solidaritātes stratēģijas, ES līdzfinansējumam ir nenoliedzama pievienotā vērtība, un saistībā ar būtisko spiedienu uz valsts finansēm uzsver, ka Eiropas Savienībā 2/3 publisko ieguldījumu veic reģionālās un vietējās pašvaldības;

| 6. | pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija ierosina paredzēt finanšu shēmu 10 gadiem ar vidusposma pārskatu (5+5), un ir pārliecināta, ka jānodrošina elastīguma un sinhronizācijas mehānismi, kas sekmētu ES budžeta vislabāko iespējamo izmantošanu; |
| --- | --- |

6.

pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija ierosina paredzēt finanšu shēmu 10 gadiem ar vidusposma pārskatu (5+5), un ir pārliecināta, ka jānodrošina elastīguma un sinhronizācijas mehānismi, kas sekmētu ES budžeta vislabāko iespējamo izmantošanu;

| 7. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus izveidot 1) Eiropas Komisijas un katras dalībvalsts Attīstības un investīciju partnerības līgumu valstu reformu programmu īstenošanai, atspoguļojot partneru saistības valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, un 2) kopēju pamatstratēģiju, lai palielinātu ES politikas jomu saskanību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. Minētie priekšlikumi atbilst pieejai, kurā uzsvērti teritoriālie līgumi, kā to ierosinājusi RK. |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus izveidot 1) Eiropas Komisijas un katras dalībvalsts Attīstības un investīciju partnerības līgumu valstu reformu programmu īstenošanai, atspoguļojot partneru saistības valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, un 2) kopēju pamatstratēģiju, lai palielinātu ES politikas jomu saskanību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. Minētie priekšlikumi atbilst pieejai, kurā uzsvērti teritoriālie līgumi, kā to ierosinājusi RK.

II.   “KOHĒZIJAS POLITIKAS NĀKOTNE”.

REĢIONU KOMITEJA

| 8. | izvērtējot piekto ziņojumu par kohēziju un turpmākos tiesību aktu priekšlikumus, kā arī sarunās par turpmākajām finanšu shēmām Komiteja uzstājīgi turpinās politiski atbalstīt tādu spēcīgu un tālejošu kohēzijas politiku laikposmam pēc 2013. gada, kas pieejama visām pašvaldībām Eiropas Savienībā; noraida minētās politikas jebkāda veida atkārtotu, kaut tikai daļēju, nodošanu dalībvalstu pārziņā, kā arī Savienības budžeta jebkāda veida sadali nozarēm uz kohēzijas politikas rēķina; |
| --- | --- |

8.

izvērtējot piekto ziņojumu par kohēziju un turpmākos tiesību aktu priekšlikumus, kā arī sarunās par turpmākajām finanšu shēmām Komiteja uzstājīgi turpinās politiski atbalstīt tādu spēcīgu un tālejošu kohēzijas politiku laikposmam pēc 2013. gada, kas pieejama visām pašvaldībām Eiropas Savienībā; noraida minētās politikas jebkāda veida atkārtotu, kaut tikai daļēju, nodošanu dalībvalstu pārziņā, kā arī Savienības budžeta jebkāda veida sadali nozarēm uz kohēzijas politikas rēķina;

| 9. | uzsver kohēzijas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; atgādina, ka Līgumā nostiprinātais minētās politikas pamatojums ir nodrošināt visas Eiropas Savienības teritorijas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; tādēļ vēlas, lai struktūrfondus neuzskatītu vienkārši par minētās stratēģijas pamatiniciatīvu finansējuma avotu, un aicina nostiprināt tās teritoriālo dimensiju, piemēram, īstenojot “teritoriālos paktus”; |
| --- | --- |

9.

uzsver kohēzijas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; atgādina, ka Līgumā nostiprinātais minētās politikas pamatojums ir nodrošināt visas Eiropas Savienības teritorijas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; tādēļ vēlas, lai struktūrfondus neuzskatītu vienkārši par minētās stratēģijas pamatiniciatīvu finansējuma avotu, un aicina nostiprināt tās teritoriālo dimensiju, piemēram, īstenojot “teritoriālos paktus”;

| 10. | ņemot vērā to, ka notiek diskusijas par struktūrfondu piešķiršanas noteikumu piesaisti tam, vai dalībvalsts ir ievērojusi Izaugsmes un stabilitātes pakta nosacījumus, pauž nopietnas bažas par nosacījumiem, kas tiks piemēroti vietējā un reģionālajā līmenī; pašvaldības nav atbildīgas un tās nedrīkst sodīt par to, ka valstu varas iestādes nav spējušas nodrošināt atbilstību makroekonomiskajiem kritērijiem vai pareizi ieviest ES tiesību normas; |
| --- | --- |

10.

ņemot vērā to, ka notiek diskusijas par struktūrfondu piešķiršanas noteikumu piesaisti tam, vai dalībvalsts ir ievērojusi Izaugsmes un stabilitātes pakta nosacījumus, pauž nopietnas bažas par nosacījumiem, kas tiks piemēroti vietējā un reģionālajā līmenī; pašvaldības nav atbildīgas un tās nedrīkst sodīt par to, ka valstu varas iestādes nav spējušas nodrošināt atbilstību makroekonomiskajiem kritērijiem vai pareizi ieviest ES tiesību normas;

| 11. | atkārtoti uzsver savu apņemšanos teritoriālās kohēzijas principu padarīt par taustāmu realitāti, īpaši tādēļ, lai panāktu lauku teritoriju un urbanizēto centru labāku līdzsvaru un nodrošinātu to, ka vairāk tiek ņemta vērā ES nozaru politikas teritoriālā dimensija; tādēļ pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija joprojām nav atbildējusi uz Komitejas aicinājumu izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti uzsver savu apņemšanos teritoriālās kohēzijas principu padarīt par taustāmu realitāti, īpaši tādēļ, lai panāktu lauku teritoriju un urbanizēto centru labāku līdzsvaru un nodrošinātu to, ka vairāk tiek ņemta vērā ES nozaru politikas teritoriālā dimensija; tādēļ pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija joprojām nav atbildējusi uz Komitejas aicinājumu izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju;

| 12. | sagaida zināmu elastīgumu struktūrfondu finansējuma piešķiršanā pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

12.

sagaida zināmu elastīgumu struktūrfondu finansējuma piešķiršanā pēc 2013. gada;

| 13. | atbalsta to, ka teritoriālās sadarbības mērķim arī turpmāk jābūt tālejošam un tā īstenošanai jāpiešķir pietiekami finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

13.

atbalsta to, ka teritoriālās sadarbības mērķim arī turpmāk jābūt tālejošam un tā īstenošanai jāpiešķir pietiekami finanšu līdzekļi;

| 14. | atkārto, ka ekonomikas atveseļošanas stratēģijā galvenā uzmanība ir jāpievērš jaunai izaugsmes kvalitātei un jāņem vērā debates “IKP un ne tikai”; pauž nožēlu, ka Komisijas darba programmā nav atspoguļots RK aicinājums, lemjot par Kopienas politikām un izvērtējot tās, ņemt vērā papildu rādītājus, kas precīzāk atspoguļo progresu sociālo, ekonomikas un vides mērķu ilgtspējīgā sasniegšanā; |
| --- | --- |

14.

atkārto, ka ekonomikas atveseļošanas stratēģijā galvenā uzmanība ir jāpievērš jaunai izaugsmes kvalitātei un jāņem vērā debates “IKP un ne tikai”; pauž nožēlu, ka Komisijas darba programmā nav atspoguļots RK aicinājums, lemjot par Kopienas politikām un izvērtējot tās, ņemt vērā papildu rādītājus, kas precīzāk atspoguļo progresu sociālo, ekonomikas un vides mērķu ilgtspējīgā sasniegšanā;

| 15. | pauž neizpratni par to, ka Komisijas darba programmā nav iekļauts ziņojums attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1082/2006 par ETSG piemērošanu. Pamatojoties uz secinājumiem, kas gūti RK sāktās, šim jautājumam veltītās konsultācijas gaitā, un uz atzinumu par attiecīgo tematu, Komiteja aktīvi piedalīsies regulas pārskatīšanā, piemēram, izveidojot minētajā jomā iesaistīto teritoriālo pašvaldību interaktīvu tīklu. |
| --- | --- |

15.

pauž neizpratni par to, ka Komisijas darba programmā nav iekļauts ziņojums attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1082/2006 par ETSG piemērošanu. Pamatojoties uz secinājumiem, kas gūti RK sāktās, šim jautājumam veltītās konsultācijas gaitā, un uz atzinumu par attiecīgo tematu, Komiteja aktīvi piedalīsies regulas pārskatīšanā, piemēram, izveidojot minētajā jomā iesaistīto teritoriālo pašvaldību interaktīvu tīklu.

III.   VIRZĪBĀ UZ LIETPRATĪGU REGULĒJUMU.

REĢIONU KOMITEJA

| 16. | paredz izvērst un pastiprināt sadarbību ar valstu un reģionālajiem parlamentiem un valdībām, izmantojot agrīnās brīdināšanas mehānismu; |
| --- | --- |

16.

paredz izvērst un pastiprināt sadarbību ar valstu un reģionālajiem parlamentiem un valdībām, izmantojot agrīnās brīdināšanas mehānismu;

| 17. | publicēs savu pirmo gada ziņojumu par subsidiaritāti 2011. gada pavasarī un iekļaus to Eiropas Komisijas pieņemtajā gada ziņojumā par subsidiaritāti un proporcionalitāti; |
| --- | --- |

17.

publicēs savu pirmo gada ziņojumu par subsidiaritāti 2011. gada pavasarī un iekļaus to Eiropas Komisijas pieņemtajā gada ziņojumā par subsidiaritāti un proporcionalitāti;

| 18. | lai uzlabotu tiesisko vidi, aicina veikt tādus ES ietekmes novērtējumus, kuros vairāk ņemta vērā teritoriālā dimensija, un izsaka priekšlikumu piedalīties Eiropas Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos; paredz arī izstrādāt mehānismus, kas veicinātu spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtējumu, jo īpaši pievēršoties tam, kā ES tiesību aktus īsteno vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

18.

lai uzlabotu tiesisko vidi, aicina veikt tādus ES ietekmes novērtējumus, kuros vairāk ņemta vērā teritoriālā dimensija, un izsaka priekšlikumu piedalīties Eiropas Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos; paredz arī izstrādāt mehānismus, kas veicinātu spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtējumu, jo īpaši pievēršoties tam, kā ES tiesību aktus īsteno vietējā un reģionālajā līmenī;

| 19. | atzinīgi vērtē ES pilsoniskuma nostiprināšanu ar Eiropas pilsoniskās iniciatīvas starpniecību, kas varētu palīdzēt veidot iedzīvotāju līdzdalības izjūtu un viņu identificēšanos ar Eiropas Savienību; izsaka pārliecinošu vēlēšanos veicināt minētās iniciatīvas īstenošanu, veicinot izpratni, sekmējot debates par pašreizējām vai sekmīgi īstenotām iniciatīvām un atbalstot tās pilsoniskās iniciatīvas, kas visvairāk attiecas uz RK un vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ES pilsoniskuma nostiprināšanu ar Eiropas pilsoniskās iniciatīvas starpniecību, kas varētu palīdzēt veidot iedzīvotāju līdzdalības izjūtu un viņu identificēšanos ar Eiropas Savienību; izsaka pārliecinošu vēlēšanos veicināt minētās iniciatīvas īstenošanu, veicinot izpratni, sekmējot debates par pašreizējām vai sekmīgi īstenotām iniciatīvām un atbalstot tās pilsoniskās iniciatīvas, kas visvairāk attiecas uz RK un vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 20. | paredz turpināt daudzlīmeņu pārvaldības Eiropas kultūras veidošanu un uzraudzīs norises pēc Baltās grāmatas par daudzlīmeņu pārvaldību pieņemšanas, lai izvērtētu tās īstenošanu un pārraudzītu stāvokli daudzlīmeņu pārvaldības jomā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

20.

paredz turpināt daudzlīmeņu pārvaldības Eiropas kultūras veidošanu un uzraudzīs norises pēc Baltās grāmatas par daudzlīmeņu pārvaldību pieņemšanas, lai izvērtētu tās īstenošanu un pārraudzītu stāvokli daudzlīmeņu pārvaldības jomā Eiropas Savienībā.

IV.   EKONOMIKAS PĀRVALDĪBA.

REĢIONU KOMITEJA

| 21. | atbalsta Eiropas Komisijas nodomu pastiprināt ES ekonomikas pārvaldību un uzlabot ekonomikas politikas un fiskālās politikas savstarpēju koordinēšanu; tomēr stingri iebilst pret visiem priekšlikumiem par kohēzijas politikas ietvaros paredzētā finansējuma pārtraukšanu tādēļ, ka dalībvalstis nav ievērojušas Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus; |
| --- | --- |

21.

atbalsta Eiropas Komisijas nodomu pastiprināt ES ekonomikas pārvaldību un uzlabot ekonomikas politikas un fiskālās politikas savstarpēju koordinēšanu; tomēr stingri iebilst pret visiem priekšlikumiem par kohēzijas politikas ietvaros paredzētā finansējuma pārtraukšanu tādēļ, ka dalībvalstis nav ievērojušas Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus;

| 22. | ļoti atzinīgi vērtē līdz šim gūtos panākumus finanšu regulējuma jomā un atbalsta Komisijas veikto iepriekšējo plānošanu reformas pabeigšanai, it īpaši principu attiecībā uz regulas par kredītreitinga aģentūrām grozīšanu, lai novērstu finanšu iestāžu, investoru, aizņēmēju un valsts un pašvaldības struktūru pārmērīgo atkarību no kredītreitinga un lai novērstu konkurences neesamību starp kredītreitinga aģentūrām; tomēr pauž nožēlu, ka Komisija nav ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta aicinājumu (1) uzsākt priekšizpēti un ietekmes novērtējumu par publiskas un neatkarīgas Eiropas Kredītreitinga aģentūras izveidi. |
| --- | --- |

22.

ļoti atzinīgi vērtē līdz šim gūtos panākumus finanšu regulējuma jomā un atbalsta Komisijas veikto iepriekšējo plānošanu reformas pabeigšanai, it īpaši principu attiecībā uz regulas par kredītreitinga aģentūrām grozīšanu, lai novērstu finanšu iestāžu, investoru, aizņēmēju un valsts un pašvaldības struktūru pārmērīgo atkarību no kredītreitinga un lai novērstu konkurences neesamību starp kredītreitinga aģentūrām; tomēr pauž nožēlu, ka Komisija nav ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta aicinājumu (1) uzsākt priekšizpēti un ietekmes novērtējumu par publiskas un neatkarīgas Eiropas Kredītreitinga aģentūras izveidi.

V.   “EIROPA 2020”.

REĢIONU KOMITEJA

| 23. | ir pārliecināta, ka virzībā uz viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi ES jāīsteno stratēģija “Eiropa 2020” partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

23.

ir pārliecināta, ka virzībā uz viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi ES jāīsteno stratēģija “Eiropa 2020” partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 24. | tāpēc ierosina izstrādāt visās ES dalībvalstīs teritoriālos līgumus, kas ir instruments, lai palielinātu politisko līdzdalību stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā valstu, vietējā un reģionālajā līmenī. Teritoriālajiem līgumiem vajadzētu būt atbalsta mehānismiem valstu reformu programmu izstrādē un īstenošanā, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanā; |
| --- | --- |

24.

tāpēc ierosina izstrādāt visās ES dalībvalstīs teritoriālos līgumus, kas ir instruments, lai palielinātu politisko līdzdalību stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā valstu, vietējā un reģionālajā līmenī. Teritoriālajiem līgumiem vajadzētu būt atbalsta mehānismiem valstu reformu programmu izstrādē un īstenošanā, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanā;

| 25. | apņemas katru gadu pirms gada izaugsmes pārskata publicēšanas laist klajā ziņojumu par stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu no vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļa. |
| --- | --- |

25.

apņemas katru gadu pirms gada izaugsmes pārskata publicēšanas laist klajā ziņojumu par stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu no vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļa.

A.   Vieda izaugsme

| 26. | uzsver to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības gluži dabiski ir Digitālās programmas īstenošanas priekšējās līnijās; vēlas aktīvi iesaistīties to galveno darbības mērķu sasniegšanā, kas izriet no salīdzinošās novērtēšanas sistēmas; gaida programmas turpmākās iniciatīvas saistībā ar e-pārvaldību, e-veselības aizsardzību, platjoslas piekļuvi, lauku rajonu un attālu rajonu sociālo iekļaušanu un interneta pieslēguma nodrošināšanu, datu aizsardzību un kultūras un mākslas darbu digitalizāciju; |
| --- | --- |

26.

uzsver to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības gluži dabiski ir Digitālās programmas īstenošanas priekšējās līnijās; vēlas aktīvi iesaistīties to galveno darbības mērķu sasniegšanā, kas izriet no salīdzinošās novērtēšanas sistēmas; gaida programmas turpmākās iniciatīvas saistībā ar e-pārvaldību, e-veselības aizsardzību, platjoslas piekļuvi, lauku rajonu un attālu rajonu sociālo iekļaušanu un interneta pieslēguma nodrošināšanu, datu aizsardzību un kultūras un mākslas darbu digitalizāciju;

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības Inovācijas savienības izveidē, saskaņotas rūpniecības politikas nozīmīgumu globalizācijas laikmetā un paredz tuvākajā nākotnē izvirzīt konkrētus priekšlikumus saistībā ar iepriekš minēto; |
| --- | --- |

27.

uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības Inovācijas savienības izveidē, saskaņotas rūpniecības politikas nozīmīgumu globalizācijas laikmetā un paredz tuvākajā nākotnē izvirzīt konkrētus priekšlikumus saistībā ar iepriekš minēto;

| 28. | izsaka izbrīnu par to, ka likumdošanas priekšlikums par Eiropas Savienības 8. pamatprogrammu (FP8) pētniecības finansēšanai pēc 2013. gada nav iekļauts Eiropas Komisijas stratēģiskajās iniciatīvās 2011. gadam; apstiprina savu apņemšanos sniegt ieguldījumu Eiropas Komisijas ievirzes dokumenta izstrādē, sagatavojot FP8; |
| --- | --- |

28.

izsaka izbrīnu par to, ka likumdošanas priekšlikums par Eiropas Savienības 8. pamatprogrammu (FP8) pētniecības finansēšanai pēc 2013. gada nav iekļauts Eiropas Komisijas stratēģiskajās iniciatīvās 2011. gadam; apstiprina savu apņemšanos sniegt ieguldījumu Eiropas Komisijas ievirzes dokumenta izstrādē, sagatavojot FP8;

| 29. | uzsver, ka jākoordinē visu līmeņu pārvaldības darbība MVU atbalstam, lai veidotu spēcīgāku saikni starp fundamentālajiem pētījumiem un lietišķajiem pētījumiem; atzinīgi vērtē pasākumus Jaunrades un Inovācijas iniciatīvu uzsākšanai un atbalstam; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka jākoordinē visu līmeņu pārvaldības darbība MVU atbalstam, lai veidotu spēcīgāku saikni starp fundamentālajiem pētījumiem un lietišķajiem pētījumiem; atzinīgi vērtē pasākumus Jaunrades un Inovācijas iniciatīvu uzsākšanai un atbalstam;

| 30. | uzsver, ka iniciatīvas “Jaunatne kustībā” mērķi būs sasniedzami vienīgi partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un jaunatnes organizācijām un apvienībām; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka iniciatīvas “Jaunatne kustībā” mērķi būs sasniedzami vienīgi partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un jaunatnes organizācijām un apvienībām;

| 31. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu izstrādāt jaunu, pastiprinātu programmu augstākajai izglītībai un aicina pilnveidot saikni starp augstāko profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu izstrādāt jaunu, pastiprinātu programmu augstākajai izglītībai un aicina pilnveidot saikni starp augstāko profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību;

| 32. | uzskata, ka Eiropas Komisijai ir ļoti svarīgi ierosināt Jaunu prasmju iniciatīvu un pievērsties jautājumiem par jauniešiem, kas priekšlaicīgi pamet mācības, un par neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās apstiprināšanu; gaida, kad tiks izskatīta programma “Jaunas prasmes jaunām darba vietām”, un uzsver, ka steidzami jāpielāgo darbaspēka prasmes un izglītības programmas, lai sagatavotos izmaiņām un apmierinātu darba devēju vajadzības; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Eiropas Komisijai ir ļoti svarīgi ierosināt Jaunu prasmju iniciatīvu un pievērsties jautājumiem par jauniešiem, kas priekšlaicīgi pamet mācības, un par neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās apstiprināšanu; gaida, kad tiks izskatīta programma “Jaunas prasmes jaunām darba vietām”, un uzsver, ka steidzami jāpielāgo darbaspēka prasmes un izglītības programmas, lai sagatavotos izmaiņām un apmierinātu darba devēju vajadzības;

B.   Iekļaujoša izaugsme

| 33. | vēlas aktīvi piedalīties “Eiropas platformā cīņai pret nabadzību” un nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti, lai Eiropas gada laikā izstrādātu integrētu un teritoriālu pieeju cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

33.

vēlas aktīvi piedalīties “Eiropas platformā cīņai pret nabadzību” un nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti, lai Eiropas gada laikā izstrādātu integrētu un teritoriālu pieeju cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā 2011. gadā publicēs Balto grāmatu par pensijām, kas dos iespēju pastiprināt dalībvalstu sadarbību; uzsver, ka visi priekšlikumi šajā jomā jāpapildina ar ietekmes uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām rūpīgu izvērtējumu, jo minētās pašvaldības pārstāv publiskajā sektorā nodarbināto lielāko daļu Eiropā un pārvalda savu darbinieku papildu pensiju shēmas; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā 2011. gadā publicēs Balto grāmatu par pensijām, kas dos iespēju pastiprināt dalībvalstu sadarbību; uzsver, ka visi priekšlikumi šajā jomā jāpapildina ar ietekmes uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām rūpīgu izvērtējumu, jo minētās pašvaldības pārstāv publiskajā sektorā nodarbināto lielāko daļu Eiropā un pārvalda savu darbinieku papildu pensiju shēmas;

| 35. | atbalsta Komisijas apņemšanos 2011. gadā iesniegt jaunu priekšlikumu Darba laika direktīvai, kurā būtu ietverti gan atteikšanās iespējas (opt-out), gan dežūras laika (on-call time) jautājumi. Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības ir publiskā sektora darba devēji, tām it īpaši ir vajadzīga iespēja veikt vidusposma ietekmes novērtējumu par turpmāko Kopienas tiesību aktu ietekmi uz attiecīgo iestāžu cilvēkresursu vadību; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Komisijas apņemšanos 2011. gadā iesniegt jaunu priekšlikumu Darba laika direktīvai, kurā būtu ietverti gan atteikšanās iespējas (opt-out), gan dežūras laika (on-call time) jautājumi. Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības ir publiskā sektora darba devēji, tām it īpaši ir vajadzīga iespēja veikt vidusposma ietekmes novērtējumu par turpmāko Kopienas tiesību aktu ietekmi uz attiecīgo iestāžu cilvēkresursu vadību;

| 36. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2011. gadā ierosināt likumdošanas iniciatīvu par darba ņēmēju norīkošanu, grozot Direktīvu 96/71/EK, lai nodrošinātu norīkoto darba ņēmēju tiesību faktisku ievērošanu, vienlīdzīgu attieksmi pret visiem darbiniekiem darbavietā un pret visiem uzņēmumiem un lai precizētu valstu valdību, vietējo un reģionālo pašvaldību un uzņēmumu pienākumus; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2011. gadā ierosināt likumdošanas iniciatīvu par darba ņēmēju norīkošanu, grozot Direktīvu 96/71/EK, lai nodrošinātu norīkoto darba ņēmēju tiesību faktisku ievērošanu, vienlīdzīgu attieksmi pret visiem darbiniekiem darbavietā un pret visiem uzņēmumiem un lai precizētu valstu valdību, vietējo un reģionālo pašvaldību un uzņēmumu pienākumus;

| 37. | aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut veselības aizsardzības mērķus, lai izvērstu saprātīgu un līdzsvarotu attīstību, kas var palīdzēt sociālās atstumtības apkarošanā; |
| --- | --- |

37.

aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut veselības aizsardzības mērķus, lai izvērstu saprātīgu un līdzsvarotu attīstību, kas var palīdzēt sociālās atstumtības apkarošanā;

| 38. | uzskata, ka, vajadzētu darīt vairāk, lai teritoriālajām pašvaldībām palīdzētu samazināt veselības jomā pastāvošo nevienlīdzību. Komiteja iesaka izmantot “labas veselības rādītājus” vai pieeju, kas ļauj uzsvērt veselīga dzīvesveida nozīmi; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka, vajadzētu darīt vairāk, lai teritoriālajām pašvaldībām palīdzētu samazināt veselības jomā pastāvošo nevienlīdzību. Komiteja iesaka izmantot “labas veselības rādītājus” vai pieeju, kas ļauj uzsvērt veselīga dzīvesveida nozīmi;

| 39. | pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas priekšlikumu nostiprināt patērētāju aizsardzību, sekmējot kolektīvus pasākumus (“class actions”), un atbalsta iniciatīvas, kas virzītas uz to, lai nostiprinātu patērētāju aizsardzības noteikumu izpildi; |
| --- | --- |

39.

pauž gandarījumu par Eiropas Komisijas priekšlikumu nostiprināt patērētāju aizsardzību, sekmējot kolektīvus pasākumus (“class actions”), un atbalsta iniciatīvas, kas virzītas uz to, lai nostiprinātu patērētāju aizsardzības noteikumu izpildi;

C.   Ilgtspējīga izaugsme

| 40. | sagaida, ka stratēģijas “Eiropa 2020” iniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” ietvaros tiks izstrādātas ilgtermiņa un ilgtspējīgas nozaru politikas, lai atsaistītu ekonomikas izaugsmi no resursu izmantošanas un tās ietekmes uz vidi un paaugstinātu Eiropas konkurētspēju, veicinot ekoinovāciju; |
| --- | --- |

40.

sagaida, ka stratēģijas “Eiropa 2020” iniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” ietvaros tiks izstrādātas ilgtermiņa un ilgtspējīgas nozaru politikas, lai atsaistītu ekonomikas izaugsmi no resursu izmantošanas un tās ietekmes uz vidi un paaugstinātu Eiropas konkurētspēju, veicinot ekoinovāciju;

| 41. | ir stingri apņēmusies turpināt iesākto politisko darbību attiecībā uz ES Enerģētikas stratēģijas 2011.-2020. gadam vietējo un reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

41.

ir stingri apņēmusies turpināt iesākto politisko darbību attiecībā uz ES Enerģētikas stratēģijas 2011.-2020. gadam vietējo un reģionālo dimensiju;

| 42. | apņemas sniegt ieguldījumu ES sagatavošanās pasākumos ANO “Rio+20” pasaules augstākā līmeņa sanāksmei, atbalstot atjaunotās politiskās saistības; |
| --- | --- |

42.

apņemas sniegt ieguldījumu ES sagatavošanās pasākumos ANO “Rio+20” pasaules augstākā līmeņa sanāksmei, atbalstot atjaunotās politiskās saistības;

| 43. | aicina Komisiju iekļaut bioloģisko daudzveidību nozaru politikās un pievērsties struktūrfondu finansējuma nepietiekamajam izlietojumam minētajā jomā; apņemas sekot līdzi darbam pēc Konvencijas par bioloģisko daudzveidību COP 10 sanāksmes, jo īpaši veicinot COP 10 sanāksmes lēmuma “Rīcības plāns vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pilsētu pašvaldībām un citām vietējām varas iestādēm bioloģiskās daudzveidības jomā (2011-2020)” īstenošanu jaunajā ES bioloģiskās daudzveidības politikā un stratēģijā pēc 2010. gada; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju iekļaut bioloģisko daudzveidību nozaru politikās un pievērsties struktūrfondu finansējuma nepietiekamajam izlietojumam minētajā jomā; apņemas sekot līdzi darbam pēc Konvencijas par bioloģisko daudzveidību COP 10 sanāksmes, jo īpaši veicinot COP 10 sanāksmes lēmuma “Rīcības plāns vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pilsētu pašvaldībām un citām vietējām varas iestādēm bioloģiskās daudzveidības jomā (2011-2020)” īstenošanu jaunajā ES bioloģiskās daudzveidības politikā un stratēģijā pēc 2010. gada;

| 44. | pilnībā piekrīt ES vēlmei paust vienotu viedokli un uzņemties vadību vispārējās sarunās par klimata pārmaiņām, lai sasniegtu starptautiski saistošus un pārbaudāmus mērķus siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā; šajā sakarā atbalsta aicinājumu, kas izteikts Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūcijā par Klimata pārmaiņu konferenci Kankunā, proti, noteikt mērķi, kas paredz līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu par 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni Eiropas Savienības turpmākās ekonomiskās izaugsmes interesēs (2); |
| --- | --- |

44.

pilnībā piekrīt ES vēlmei paust vienotu viedokli un uzņemties vadību vispārējās sarunās par klimata pārmaiņām, lai sasniegtu starptautiski saistošus un pārbaudāmus mērķus siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā; šajā sakarā atbalsta aicinājumu, kas izteikts Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūcijā par Klimata pārmaiņu konferenci Kankunā, proti, noteikt mērķi, kas paredz līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu par 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni Eiropas Savienības turpmākās ekonomiskās izaugsmes interesēs (2);

| 45. | aicina vairāk orientēt ES budžetu un ES daudzgadu finanšu shēmu uz vietējo un reģionālo resursu potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata pārmaiņu seku mazināšanā un palielināt atbalstu vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem vietējā un reģionālā līmeņa energotaupības un energoefektivitātes projektos, jo īpaši ņemot vērā Pilsētu mēru paktu. |
| --- | --- |

45.

aicina vairāk orientēt ES budžetu un ES daudzgadu finanšu shēmu uz vietējo un reģionālo resursu potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata pārmaiņu seku mazināšanā un palielināt atbalstu vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem vietējā un reģionālā līmeņa energotaupības un energoefektivitātes projektos, jo īpaši ņemot vērā Pilsētu mēru paktu.

VI.   IZMANTOT VIENOTĀ TIRGUS POTENCIĀLU.

REĢIONU KOMITEJA

| 46. | atzinīgi vērtē Vienotā tirgus aktu, kura mērķis ir sociālās tirgus ekonomikas izveide, it īpaši impulsu, ko tas sniedz vienotā tirgus pilsoniskajai un sociālajai dimensijai; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē Vienotā tirgus aktu, kura mērķis ir sociālās tirgus ekonomikas izveide, it īpaši impulsu, ko tas sniedz vienotā tirgus pilsoniskajai un sociālajai dimensijai;

| 47. | atzīst to, ka ir jāiekļauj sociālā klauzula, kas nodrošina, ka visos tiesību aktos, kuri ir saistīti ar vienoto tirgu, ir ņemtas vērā prasības, kas sekmē augstu nodarbinātības līmeni, garantē pietiekamu sociālo aizsardzību, sociālās atstumtības izskaušanu, augsta līmeņa izglītību, apmācību un veselības aizsardzību, un nekādā veidā neietekmē dalībvalstu un ES līgumos noteikto pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

47.

atzīst to, ka ir jāiekļauj sociālā klauzula, kas nodrošina, ka visos tiesību aktos, kuri ir saistīti ar vienoto tirgu, ir ņemtas vērā prasības, kas sekmē augstu nodarbinātības līmeni, garantē pietiekamu sociālo aizsardzību, sociālās atstumtības izskaušanu, augsta līmeņa izglītību, apmācību un veselības aizsardzību, un nekādā veidā neietekmē dalībvalstu un ES līgumos noteikto pamattiesību ievērošanu;

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi sekmēt uzņēmumu pārrobežu darbību, novēršot administratīvos un nodokļu šķēršļus, nodrošinot savstarpēju e-identifikācijas un e-autentifikācijas atzīšanu visā ES teritorijā, kā arī vēlmi uzlabot piekļuvi pakalpojumiem un precēm tiešsaistē; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi sekmēt uzņēmumu pārrobežu darbību, novēršot administratīvos un nodokļu šķēršļus, nodrošinot savstarpēju e-identifikācijas un e-autentifikācijas atzīšanu visā ES teritorijā, kā arī vēlmi uzlabot piekļuvi pakalpojumiem un precēm tiešsaistē;

| 49. | ar nepacietību gaida vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un valsts atbalstam piemērojamā režīma atjaunināšanu, kas cita starpā paplašinātu atbrīvojumu no paziņojuma par valsts atbalstu vispārējas sociālas nozīmes pakalpojumu jomā, un paredz, ka atjauninātais režīms būs atbilstošs vietējās autonomijas un subsidiaritātes prasībām, kuras noteiktas LESD 26. protokolā; aicina Komisiju nodrošināt atbilstību starp atjaunināto režīmu un pasludināto Paziņojumu par kvalitātes sistēmu vispārējas nozīmes pakalpojumiem un tāpēc mudina Komisiju pasteidzināt minētā paziņojuma izstrādi 2011. gadā; |
| --- | --- |

49.

ar nepacietību gaida vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un valsts atbalstam piemērojamā režīma atjaunināšanu, kas cita starpā paplašinātu atbrīvojumu no paziņojuma par valsts atbalstu vispārējas sociālas nozīmes pakalpojumu jomā, un paredz, ka atjauninātais režīms būs atbilstošs vietējās autonomijas un subsidiaritātes prasībām, kuras noteiktas LESD 26. protokolā; aicina Komisiju nodrošināt atbilstību starp atjaunināto režīmu un pasludināto Paziņojumu par kvalitātes sistēmu vispārējas nozīmes pakalpojumiem un tāpēc mudina Komisiju pasteidzināt minētā paziņojuma izstrādi 2011. gadā;

| 50. | šajā sakarā lūdz Komisiju izstrādāt tālejošu Eiropas sociālo mājokļu programmu, kas nostiprinātu tās lomu sociālās iekļaušanas politikā, izmantojot nākamās paaudzes struktūrfondus, un apstiprināt, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšana sociālo mājokļu jomā ir jānosaka un jādefinē dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

50.

šajā sakarā lūdz Komisiju izstrādāt tālejošu Eiropas sociālo mājokļu programmu, kas nostiprinātu tās lomu sociālās iekļaušanas politikā, izmantojot nākamās paaudzes struktūrfondus, un apstiprināt, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšana sociālo mājokļu jomā ir jānosaka un jādefinē dalībvalstu līmenī;

| 51. | aktīvi iesaistīsies debatēs, kas uzsāktas ar Balto grāmatu par transporta nākotni; atbalsta virzību uz vidi saudzējošu transporta nozari; atzinīgi vērtē to, ka tiek pārskatītas pamatnostādnes par Eiropas transporta tīkliem un pieprasa, lai finanšu plānā laikposmam pēc 2013. gada tiem piešķirtu pietiekamus budžeta līdzekļus; |
| --- | --- |

51.

aktīvi iesaistīsies debatēs, kas uzsāktas ar Balto grāmatu par transporta nākotni; atbalsta virzību uz vidi saudzējošu transporta nozari; atzinīgi vērtē to, ka tiek pārskatītas pamatnostādnes par Eiropas transporta tīkliem un pieprasa, lai finanšu plānā laikposmam pēc 2013. gada tiem piešķirtu pietiekamus budžeta līdzekļus;

| 52. | atgādina par savu apņemšanos uzlabot mobilitāti Eiropas pilsētās un prasa, lai pilsētu mobilitātes rīcības plānu varētu īstenot, izmantojot Eiropas Savienības finansiālu atbalstu. |
| --- | --- |

52.

atgādina par savu apņemšanos uzlabot mobilitāti Eiropas pilsētās un prasa, lai pilsētu mobilitātes rīcības plānu varētu īstenot, izmantojot Eiropas Savienības finansiālu atbalstu.

VII.   LAUKSAIMNIECĪBA UN ZVEJNIECĪBA.

REĢIONU KOMITEJA

| 53. | vēlas, lai kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pamatā būtu jaunas, skaidri noteiktas vadlīnijas un ilgtermiņa plānošana un tās rīcībā būtu nepieciešamie finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

53.

vēlas, lai kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pamatā būtu jaunas, skaidri noteiktas vadlīnijas un ilgtermiņa plānošana un tās rīcībā būtu nepieciešamie finanšu līdzekļi;

| 54. | prasa nostiprināt lauku attīstības politiku, tai piešķirot vajadzīgos budžeta līdzekļus un to saskaņojot ar kohēzijas politiku, lai nodrošinātu kādā teritorijā sniegta līdzīga veida atbalsta savstarpējo saistību un atbilstību kohēzijas mērķiem; |
| --- | --- |

54.

prasa nostiprināt lauku attīstības politiku, tai piešķirot vajadzīgos budžeta līdzekļus un to saskaņojot ar kohēzijas politiku, lai nodrošinātu kādā teritorijā sniegta līdzīga veida atbalsta savstarpējo saistību un atbilstību kohēzijas mērķiem;

| 55. | uzskata, ka kopējā lauksaimniecības politikā pēc 2013. gada jāpanāk jauns līdzsvars attiecībā uz atbalstu nodarbinātībai un atbalstu lauksaimnieciskās darbības saglabāšanai mazāk labvēlīgos apgabalos. Jaunajā kopējā lauksaimniecības politikā jāatsakās no jebkāda veida netaisnīgas attieksmes nosacījumos par atbalsta sniegšanu dažādiem ražojumiem un dažādām teritorijām; tādēļ Komiteja iesaka atteikties no ierastās prakses un noraida jebkādus mēģinājumus veikt tādu radikālu reformu, kuras rezultātā vairs nesniegtu ienākumu atbalstu un pārtrauktu lielāko daļu tirgus atbalsta pasākumu; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka kopējā lauksaimniecības politikā pēc 2013. gada jāpanāk jauns līdzsvars attiecībā uz atbalstu nodarbinātībai un atbalstu lauksaimnieciskās darbības saglabāšanai mazāk labvēlīgos apgabalos. Jaunajā kopējā lauksaimniecības politikā jāatsakās no jebkāda veida netaisnīgas attieksmes nosacījumos par atbalsta sniegšanu dažādiem ražojumiem un dažādām teritorijām; tādēļ Komiteja iesaka atteikties no ierastās prakses un noraida jebkādus mēģinājumus veikt tādu radikālu reformu, kuras rezultātā vairs nesniegtu ienākumu atbalstu un pārtrauktu lielāko daļu tirgus atbalsta pasākumu;

| 56. | uzskata, ka reģioni vairs nevar aprobežoties tikai ar līdzfinansētāja statusu, neiesaistoties pamatnostādņu un īstenošanas un pārvaldības noteikumu izvēlē; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka reģioni vairs nevar aprobežoties tikai ar līdzfinansētāja statusu, neiesaistoties pamatnostādņu un īstenošanas un pārvaldības noteikumu izvēlē;

| 57. | atbalsta Eiropas Komisijas vēlmi ieviest jaunu kopējo zivsaimniecības politiku, kas būtu integrētās jūrniecības politikas neatņemama sastāvdaļa un garantētu gan zivju krājumu ilgtspēju, gan Eiropas piekrastes iedzīvotāju iztikas līdzekļus; atzinīgi vērtē atbalstu, kas pausts Komitejas ierosinājumam apvienot visus resursus, kuri paredzēti zivsaimniecībām, akvakultūrai un integrētajai jūrniecības politikai, izveidojot vienotu instrumentu. |
| --- | --- |

57.

atbalsta Eiropas Komisijas vēlmi ieviest jaunu kopējo zivsaimniecības politiku, kas būtu integrētās jūrniecības politikas neatņemama sastāvdaļa un garantētu gan zivju krājumu ilgtspēju, gan Eiropas piekrastes iedzīvotāju iztikas līdzekļus; atzinīgi vērtē atbalstu, kas pausts Komitejas ierosinājumam apvienot visus resursus, kuri paredzēti zivsaimniecībām, akvakultūrai un integrētajai jūrniecības politikai, izveidojot vienotu instrumentu.

VIII.   EIROPAS PILSOŅU PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA — BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS.

REĢIONU KOMITEJA

| 58. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāna ieviešanā, un aicina nodrošināt, lai minētajā jomā īstenoto pasākumu un tiesību aktu pamatprincipi būtu balstīti uz pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāna ieviešanā, un aicina nodrošināt, lai minētajā jomā īstenoto pasākumu un tiesību aktu pamatprincipi būtu balstīti uz pamattiesību ievērošanu;

| 59. | ir cieši apņēmusies strādāt kopā ar citām ES iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai piešķirtu praktisku nozīmi Eiropas pilsoniskuma jēdzienam un sekmētu stiprāku Eiropas identitātes apziņu ne vien, apzinoties Eiropas kultūras un valodu bagātīgo daudzveidību, reģionālo kultūras mantojumu un tradīcijas, bet arī nodrošinot Savienības iedzīvotāju aktīvāku un pilnvērtīgāku demokrātisku līdzdalību reģionos un apgabalos, kuriem tie ir piederīgi; |
| --- | --- |

59.

ir cieši apņēmusies strādāt kopā ar citām ES iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai piešķirtu praktisku nozīmi Eiropas pilsoniskuma jēdzienam un sekmētu stiprāku Eiropas identitātes apziņu ne vien, apzinoties Eiropas kultūras un valodu bagātīgo daudzveidību, reģionālo kultūras mantojumu un tradīcijas, bet arī nodrošinot Savienības iedzīvotāju aktīvāku un pilnvērtīgāku demokrātisku līdzdalību reģionos un apgabalos, kuriem tie ir piederīgi;

| 60. | ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai jābūt atvērtai pārējai pasaulei un tāpēc atbalsta turpmākos centienus izveidot visaptverošu Eiropas imigrācijas un patvēruma politiku, kurā būtu ievērotas pamattiesības un pamatbrīvības, vienlaikus atbilstīgi reaģējot uz nelegālo imigrāciju un uzsverot solidaritātes nozīmi; uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme migrācijas plūsmas pārvaldībā un imigrantu integrācijas jomā; |
| --- | --- |

60.

ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai jābūt atvērtai pārējai pasaulei un tāpēc atbalsta turpmākos centienus izveidot visaptverošu Eiropas imigrācijas un patvēruma politiku, kurā būtu ievērotas pamattiesības un pamatbrīvības, vienlaikus atbilstīgi reaģējot uz nelegālo imigrāciju un uzsverot solidaritātes nozīmi; uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme migrācijas plūsmas pārvaldībā un imigrantu integrācijas jomā;

| 61. | atbalsta spēcīgas un stabilas civiltiesību un krimināltiesību sistēmas tālāku izstrādi gan materiālo, gan procesuālo normu līmenī. |
| --- | --- |

61.

atbalsta spēcīgas un stabilas civiltiesību un krimināltiesību sistēmas tālāku izstrādi gan materiālo, gan procesuālo normu līmenī.

IX.   EIROPA PASAULĒ.

REĢIONU KOMITEJA

| 62. | apliecina Eiropas kaimiņattiecību politikas būtisko ieguldījumu partnervalstu politiskās stabilitātes un ekonomikas attīstības nodrošināšanā un apņemas stiprināt šās politikas vietējo dimensiju, it īpaši ņemot vērā 2011. gadā paredzamo pārskatīšanu; atkārtoti norāda, ka ir jāsekmē pārrobežu, starpreģionālā un teritoriālā sadarbība, kā arī vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu stiprināšana partnervalstīs; |
| --- | --- |

62.

apliecina Eiropas kaimiņattiecību politikas būtisko ieguldījumu partnervalstu politiskās stabilitātes un ekonomikas attīstības nodrošināšanā un apņemas stiprināt šās politikas vietējo dimensiju, it īpaši ņemot vērā 2011. gadā paredzamo pārskatīšanu; atkārtoti norāda, ka ir jāsekmē pārrobežu, starpreģionālā un teritoriālā sadarbība, kā arī vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu stiprināšana partnervalstīs;

| 63. | uzskata, ka Savienības Vidusjūrai panākumi lielā mērā ir atkarīgi no reģionu un pilsētu līdzdalības, un tāpēc aicina palielināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) lomu paraugprakses apmaiņas sekmēšanā un jaunu sadarbības projektu veicināšanā; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka Savienības Vidusjūrai panākumi lielā mērā ir atkarīgi no reģionu un pilsētu līdzdalības, un tāpēc aicina palielināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) lomu paraugprakses apmaiņas sekmēšanā un jaunu sadarbības projektu veicināšanā;

| 64. | atkārtoti pauž atbalstu Austrumu partnerības teritoriālās un vietējās dimensijas attīstībai un paziņo, ka šajā sakarā 2011. gada pirmajā pusē tiks rīkota ES Austrumu partnerībā ietilpstošo valstu vietējo un reģionālo pašvaldību konference; |
| --- | --- |

64.

atkārtoti pauž atbalstu Austrumu partnerības teritoriālās un vietējās dimensijas attīstībai un paziņo, ka šajā sakarā 2011. gada pirmajā pusē tiks rīkota ES Austrumu partnerībā ietilpstošo valstu vietējo un reģionālo pašvaldību konference;

| 65. | turpina sekot Savienības paplašināšanās procesam, īpašu uzmanību pievēršot vietējo un reģionālo pašvaldību situācijai kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs. Darba grupas un apvienotās konsultatīvās komitejas turpinās darbu šajā jomā, turklāt varētu apsvērt iespēju izveidot apvienotās konsultatīvās komitejas ar Melnkalni, Albāniju un Serbiju, tiklīdz tām būs piešķirts kandidātvalsts statuss; |
| --- | --- |

65.

turpina sekot Savienības paplašināšanās procesam, īpašu uzmanību pievēršot vietējo un reģionālo pašvaldību situācijai kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs. Darba grupas un apvienotās konsultatīvās komitejas turpinās darbu šajā jomā, turklāt varētu apsvērt iespēju izveidot apvienotās konsultatīvās komitejas ar Melnkalni, Albāniju un Serbiju, tiklīdz tām būs piešķirts kandidātvalsts statuss;

| 66. | atkārtoti pauž atbalstu Tūkstošgades attīstības mērķiem; vēlas, lai attīstības jomā īstenotās Eiropas politikas pārskatīšana un Eiropas konsenss iekļautos virzībā, kas jau noteikta Paziņojumā “Vietējās pašpārvaldes iestādes: attīstības līdzdalībnieces”, kurā uzsvērta šo iestāžu loma un pievienotā vērtība minētajās jomās un attiecīgajā politikā; lai sekmētu pieredzes apmaiņu un nodrošinātu telpu vietējo un reģionālo pašvaldību politiskai izpausmei sadarbības un attīstības jomā, RK kopā ar Eiropas Komisiju rīkos otro konferenci par decentralizētu sadarbību un izveidos decentralizētai sadarbībai veltītu tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

66.

atkārtoti pauž atbalstu Tūkstošgades attīstības mērķiem; vēlas, lai attīstības jomā īstenotās Eiropas politikas pārskatīšana un Eiropas konsenss iekļautos virzībā, kas jau noteikta Paziņojumā “Vietējās pašpārvaldes iestādes: attīstības līdzdalībnieces”, kurā uzsvērta šo iestāžu loma un pievienotā vērtība minētajās jomās un attiecīgajā politikā; lai sekmētu pieredzes apmaiņu un nodrošinātu telpu vietējo un reģionālo pašvaldību politiskai izpausmei sadarbības un attīstības jomā, RK kopā ar Eiropas Komisiju rīkos otro konferenci par decentralizētu sadarbību un izveidos decentralizētai sadarbībai veltītu tīmekļa vietni.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Skat Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra Rezolūcijas “Finanšu, ekonomikas un sociālā krīze – ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums)” 60. punktu.

1

(2)  Skat. EP rezolūcijas 16. punktu P7_TA-PROV(2010)0442 [tulkotāja piezīme: EP tekstā ir šāds formulējums “Eiropas Savienības turpmākās ekonomiskās izaugsmes interesēs”].

2

[tulkotāja piezīme: EP tekstā ir šāds formulējums “Eiropas Savienības turpmākās ekonomiskās izaugsmes interesēs”]

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

87. plenārsesija 2010. gada 1. un 2. decembrī

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/6

---

Reģionu komitejas perspektīvas atzinums “ES enerģētikas rīcības plāns 2011.–2020. gadam”

2011/C 42/02

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija savā paziņojumā “Enerģētika 2020 — Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija” pievērsusi uzmanību pašvaldībām kā būtiski svarīgam posmam inovatīvu, integrētu enerģētikas risinājumu attīstīšanā vietējā līmenī, un pozitīvi vērtē arī Eiropas Komisijas apņēmību stiprināt tādas iniciatīvas kā, piemēram, Pilsētu mēru pakts; tomēr pauž nožēlu, ka paziņojumā nav skaidri uzsvērta reģionu svarīgā nozīme; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija savā paziņojumā “Enerģētika 2020 — Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija” pievērsusi uzmanību pašvaldībām kā būtiski svarīgam posmam inovatīvu, integrētu enerģētikas risinājumu attīstīšanā vietējā līmenī, un pozitīvi vērtē arī Eiropas Komisijas apņēmību stiprināt tādas iniciatīvas kā, piemēram, Pilsētu mēru pakts; tomēr pauž nožēlu, ka paziņojumā nav skaidri uzsvērta reģionu svarīgā nozīme;

| — | apzinās, no vienas puses, paziņojumā “Enerģētika 2020” izvirzītās vērienīgās prasības vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumam ES enerģētikas politikas mērķu īstenošanā un, no otras puses, pauž nožēlu, ka trūkst jaunu, konkrētu saistību attiecībā uz finansējumu, kas paredzēts vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģētikā; |
| --- | --- |

—

apzinās, no vienas puses, paziņojumā “Enerģētika 2020” izvirzītās vērienīgās prasības vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumam ES enerģētikas politikas mērķu īstenošanā un, no otras puses, pauž nožēlu, ka trūkst jaunu, konkrētu saistību attiecībā uz finansējumu, kas paredzēts vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģētikā;

| — | aicina noteikt nepieciešamās enerģijas daudzuma samazināšanu par absolūtu prioritāti. Tāpat kā Eiropas Parlaments 2010. gada jūnija rezolūcijā par stratēģiju “Eiropa 2020”, arī Komiteja aicina izvirzīt saistošu mērķi līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 %. Šajā sakarā, lai nodrošinātu atbalstu pasākumiem, to vispārējo koordināciju un saskaņotību, ir skaidri jādefinē dažādie intervences līmeņi; |
| --- | --- |

—

aicina noteikt nepieciešamās enerģijas daudzuma samazināšanu par absolūtu prioritāti. Tāpat kā Eiropas Parlaments 2010. gada jūnija rezolūcijā par stratēģiju “Eiropa 2020”, arī Komiteja aicina izvirzīt saistošu mērķi līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 %. Šajā sakarā, lai nodrošinātu atbalstu pasākumiem, to vispārējo koordināciju un saskaņotību, ir skaidri jādefinē dažādie intervences līmeņi;

| — | aicina izvirzīt enerģētikas politiku par vienu no galvenajām ES budžeta prioritātēm, lai šīs politikas īstenošanai varētu izmantot lielāku daļu kohēzijas politikai piešķirto līdzekļu. Struktūrfondu līdzekļu konkrētas izmantošanas prioritātes jānosaka vietējā un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

—

aicina izvirzīt enerģētikas politiku par vienu no galvenajām ES budžeta prioritātēm, lai šīs politikas īstenošanai varētu izmantot lielāku daļu kohēzijas politikai piešķirto līdzekļu. Struktūrfondu līdzekļu konkrētas izmantošanas prioritātes jānosaka vietējā un reģionālajā līmenī.

| Ziņotājs | : | Michel Lebrun kgs (BE/PPE), Beļģijas franču valodas kopienas parlamenta deputāts |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Michel Lebrun kgs (BE/PPE), Beļģijas franču valodas kopienas parlamenta deputāts

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atgādina Eiropas Savienības iestādēm nepieciešamību nodrošināt dalībvalstu iedzīvotājiem drošu, cenu ziņā pieņemamu un ilgtspējīgu piekļuvi energoresursiem. Šajā nolūkā enerģētikas politika var būtiski sekmēt efektīvāku enerģijas un resursu izmantošanu Eiropā, resursu saglabāšanu, CO2 emisijas samazināšanu un Eiropas drošības un konkurētspējas palielināšanu atbilstīgi jaunajai Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģijai “Eiropa 2020” (1); |
| --- | --- |

1.

atgādina Eiropas Savienības iestādēm nepieciešamību nodrošināt dalībvalstu iedzīvotājiem drošu, cenu ziņā pieņemamu un ilgtspējīgu piekļuvi energoresursiem. Šajā nolūkā enerģētikas politika var būtiski sekmēt efektīvāku enerģijas un resursu izmantošanu Eiropā, resursu saglabāšanu, CO2 emisijas samazināšanu un Eiropas drošības un konkurētspējas palielināšanu atbilstīgi jaunajai Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģijai “Eiropa 2020” (1);

| 2. | vēlreiz uzsver, ka vietējā un reģionālā līmeņa pasākumiem ir svarīga nozīme šo mērķu sasniegšanā. Reģionu un pilsētu izšķirošo nozīmi minēto mērķu sasniegšanā jau plaši atzinusi Eiropas Komisija un Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

2.

vēlreiz uzsver, ka vietējā un reģionālā līmeņa pasākumiem ir svarīga nozīme šo mērķu sasniegšanā. Reģionu un pilsētu izšķirošo nozīmi minēto mērķu sasniegšanā jau plaši atzinusi Eiropas Komisija un Eiropas Parlaments;

| 3. | atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija savā paziņojumā “Enerģētika 2020 — Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija” pievērsusi uzmanību pašvaldībām kā būtiski svarīgam posmam inovatīvu, integrētu enerģētikas risinājumu attīstīšanā vietējā līmenī, un pozitīvi vērtē arī Eiropas Komisijas apņēmību stiprināt tādas iniciatīvas kā, piemēram, Pilsētu mēru pakts; tomēr pauž nožēlu, ka paziņojumā nav skaidri uzsvērta reģionu svarīgā nozīme; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija savā paziņojumā “Enerģētika 2020 — Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija” pievērsusi uzmanību pašvaldībām kā būtiski svarīgam posmam inovatīvu, integrētu enerģētikas risinājumu attīstīšanā vietējā līmenī, un pozitīvi vērtē arī Eiropas Komisijas apņēmību stiprināt tādas iniciatīvas kā, piemēram, Pilsētu mēru pakts; tomēr pauž nožēlu, ka paziņojumā nav skaidri uzsvērta reģionu svarīgā nozīme;

| 4. | norāda, ka transports, mājokļi, sabiedriskās ēkas un sabiedrisko vietu apgaismes u.c. publiskā infrastruktūra, ko plāno un nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības, ir jomas, kurās iespējams panākt CO2 emisijas samazinājumu, patēriņa regulēšanu un ievērojamus enerģijas ietaupījumus; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka transports, mājokļi, sabiedriskās ēkas un sabiedrisko vietu apgaismes u.c. publiskā infrastruktūra, ko plāno un nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības, ir jomas, kurās iespējams panākt CO2 emisijas samazinājumu, patēriņa regulēšanu un ievērojamus enerģijas ietaupījumus;

| 5. | tāpēc aicina turpmāk izstrādāt tādu Eiropas enerģētikas politiku, kas sekmētu dalībvalstu un Komisijas efektīvu koordināciju valsts, reģionālajā un Eiropas līmenī; jau šīs politikas izstrādes sākumposmā jāņem vērā reglamentējošie un finansiālie aspekti, kā arī tās īstenošanai nepieciešamie ieguldījumi fiziskajā un cilvēkkapitālā; |
| --- | --- |

5.

tāpēc aicina turpmāk izstrādāt tādu Eiropas enerģētikas politiku, kas sekmētu dalībvalstu un Komisijas efektīvu koordināciju valsts, reģionālajā un Eiropas līmenī; jau šīs politikas izstrādes sākumposmā jāņem vērā reglamentējošie un finansiālie aspekti, kā arī tās īstenošanai nepieciešamie ieguldījumi fiziskajā un cilvēkkapitālā;

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt instrumentus, kas veicina atjaunojamo energoresursu un energoefektīvu un iedarbīgu risinājumu attīstību vietējā un reģionālajā līmenī. Šim mērķim ir jāparedz atbilstošs finansējums, kas pieejams vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt instrumentus, kas veicina atjaunojamo energoresursu un energoefektīvu un iedarbīgu risinājumu attīstību vietējā un reģionālajā līmenī. Šim mērķim ir jāparedz atbilstošs finansējums, kas pieejams vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 7. | apzinās, no vienas puses, paziņojumā “Enerģētika 2020” izvirzītās vērienīgās prasības vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumam ES enerģētikas politikas mērķu īstenošanā un, no otras puses, pauž nožēlu, ka trūkst jaunu, konkrētu saistību attiecībā uz finansējumu, kas paredzēts vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģētikā; |
| --- | --- |

7.

apzinās, no vienas puses, paziņojumā “Enerģētika 2020” izvirzītās vērienīgās prasības vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumam ES enerģētikas politikas mērķu īstenošanā un, no otras puses, pauž nožēlu, ka trūkst jaunu, konkrētu saistību attiecībā uz finansējumu, kas paredzēts vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģētikā;

| 8. | aicina pielāgot ES finansējumu, par prioritāriem nosakot pasākumus atjaunojamās enerģijas ražošanas līdzekļu attīstībai un energoefektivitātes uzlabošanai. Jāveicina Eiropas Investīciju bankas aizdevumu pieejamība vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras vēlas ieguldīt energoefektivitātes programmās un pasākumos, sekmēt atjaunojamu energoresursu izmantošanu un samazināt CO2 emisiju; turklāt būtu jāveido Enerģētikas investīciju fonds, finansējot to no jaunā Eiropas mēroga CO2 nodokļa, ko piemērotu lielākajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas avotiem; |
| --- | --- |

8.

aicina pielāgot ES finansējumu, par prioritāriem nosakot pasākumus atjaunojamās enerģijas ražošanas līdzekļu attīstībai un energoefektivitātes uzlabošanai. Jāveicina Eiropas Investīciju bankas aizdevumu pieejamība vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras vēlas ieguldīt energoefektivitātes programmās un pasākumos, sekmēt atjaunojamu energoresursu izmantošanu un samazināt CO2 emisiju; turklāt būtu jāveido Enerģētikas investīciju fonds, finansējot to no jaunā Eiropas mēroga CO2 nodokļa, ko piemērotu lielākajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas avotiem;

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Svarīgākās atziņas

| 9. | pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija aicinājusi Komiteju izteikt savu viedokli par reģionu nozīmi saistībā ar jauno enerģētikas politiku un jauno enerģētikas rīcības plānu; |
| --- | --- |

9.

pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija aicinājusi Komiteju izteikt savu viedokli par reģionu nozīmi saistībā ar jauno enerģētikas politiku un jauno enerģētikas rīcības plānu;

| 10. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt tālejošu un novatorisku Eiropas enerģētikas stratēģiju, kas ļautu Eiropas Savienībai izvirzīties līderpozīcijā energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu izmantošanas progresīvo tehnoloģiju jomā. Šajā stratēģijā jāiekļauj energoapgādes drošība (kurai nepieciešama daudzveidošana), enerģijas patēriņa kontrole, pieņemamas cenas un vides aizsardzība; energoapgādes drošībai un cīņai ar klimata pārmaiņām jāpiemēro integrēta pieeja. Ir svarīgi, lai enerģijas cenas būtu pieņemamas trūcīgākajiem iedzīvotājiem, kuri bieži vien lielu daļu no saviem ienākumiem patērē apkurei, dzesēšanai, apgaismojumam un dažādām ierīcēm, un lai energoefektivitātes programmas prioritāri tiktu orientētas uz tiem, kam tās visvairāk vajadzīgas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt tālejošu un novatorisku Eiropas enerģētikas stratēģiju, kas ļautu Eiropas Savienībai izvirzīties līderpozīcijā energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu izmantošanas progresīvo tehnoloģiju jomā. Šajā stratēģijā jāiekļauj energoapgādes drošība (kurai nepieciešama daudzveidošana), enerģijas patēriņa kontrole, pieņemamas cenas un vides aizsardzība; energoapgādes drošībai un cīņai ar klimata pārmaiņām jāpiemēro integrēta pieeja. Ir svarīgi, lai enerģijas cenas būtu pieņemamas trūcīgākajiem iedzīvotājiem, kuri bieži vien lielu daļu no saviem ienākumiem patērē apkurei, dzesēšanai, apgaismojumam un dažādām ierīcēm, un lai energoefektivitātes programmas prioritāri tiktu orientētas uz tiem, kam tās visvairāk vajadzīgas;

| 11. | aicina noteikt nepieciešamās enerģijas daudzuma samazināšanu par absolūtu prioritāti un stiprināt šīs jomas politikas visos līmeņos. Tāpat kā Eiropas Parlaments 2010. gada jūnija rezolūcijā par stratēģiju “Eiropa 2020”, arī Komiteja aicina izvirzīt saistošu mērķi līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 %, lai panāktu reālu enerģijas patēriņa samazinājumu. Lai nodrošinātu atbalstu pasākumiem, to vispārējo koordināciju un saskaņotību, ir skaidri jādefinē dažādie intervences līmeņi; |
| --- | --- |

11.

aicina noteikt nepieciešamās enerģijas daudzuma samazināšanu par absolūtu prioritāti un stiprināt šīs jomas politikas visos līmeņos. Tāpat kā Eiropas Parlaments 2010. gada jūnija rezolūcijā par stratēģiju “Eiropa 2020”, arī Komiteja aicina izvirzīt saistošu mērķi līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 %, lai panāktu reālu enerģijas patēriņa samazinājumu. Lai nodrošinātu atbalstu pasākumiem, to vispārējo koordināciju un saskaņotību, ir skaidri jādefinē dažādie intervences līmeņi;

| 12. | uzskata, ka Eiropas Savienība varēs panākt ilgtspējīgu, efektīvu, daudzveidīgu un konkurētspējīgu enerģijas avotu struktūru, ja nostiprinās materiālos un finanšu instrumentus, kas paredzēti pētniecībai un tehniskiem jauninājumiem energoefektivitātes, atjaunojamu energoresursu attīstības un enerģētikas atkritumu apsaimniekošanas un pārstrādes jomā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eiropas Savienība varēs panākt ilgtspējīgu, efektīvu, daudzveidīgu un konkurētspējīgu enerģijas avotu struktūru, ja nostiprinās materiālos un finanšu instrumentus, kas paredzēti pētniecībai un tehniskiem jauninājumiem energoefektivitātes, atjaunojamu energoresursu attīstības un enerģētikas atkritumu apsaimniekošanas un pārstrādes jomā;

| 13. | atbalsta Barroso II Komisijas politiskās pamatnostādnes, ar kurām saskaņā “Energoapgādes drošībai un piemērotiem savienojumiem būs noteicošā loma turpmākajā izaugsmē”; tomēr pauž nožēlu, ka Komisijai trūkst redzējuma par ekonomikas attīstību, kas balstīta uz nodarbinātību, un ka nepietiekami uzsvērta reģionu un atjaunojamu energoresursu nozīme; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Barroso II Komisijas politiskās pamatnostādnes, ar kurām saskaņā “Energoapgādes drošībai un piemērotiem savienojumiem būs noteicošā loma turpmākajā izaugsmē”; tomēr pauž nožēlu, ka Komisijai trūkst redzējuma par ekonomikas attīstību, kas balstīta uz nodarbinātību, un ka nepietiekami uzsvērta reģionu un atjaunojamu energoresursu nozīme;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot visā Eiropas teritorijā jaunu, vērienīgu un viedu elektroenerģijas un gāzes tīklu, kurā apvienoti tradicionālie un atjaunojamie enerģijas avoti un kas atbilstu divkāršajam mērķim – nodrošināt Savienības dalībvalstu energoapgādes drošību un samazināt emisijas, lai ierobežotu klimata pārmaiņu sekas; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot visā Eiropas teritorijā jaunu, vērienīgu un viedu elektroenerģijas un gāzes tīklu, kurā apvienoti tradicionālie un atjaunojamie enerģijas avoti un kas atbilstu divkāršajam mērķim – nodrošināt Savienības dalībvalstu energoapgādes drošību un samazināt emisijas, lai ierobežotu klimata pārmaiņu sekas;

| 15. | norāda, ka ārējās enerģētikas politikas īstenošanā ir vajadzīga dalībvalstu savstarpējā solidaritāte; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka ārējās enerģētikas politikas īstenošanā ir vajadzīga dalībvalstu savstarpējā solidaritāte;

| 16. | aicina Eiropas iestādes panākt ES energoapgādes iekšējās un ārējās dimensijas lielāku līdzsvarotību, plašāk atbalstot pētniecību un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu nekā ieguldījumus jaunos risinājumos fosilā kurināmā pārvadāšanai no trešām valstīm; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas iestādes panākt ES energoapgādes iekšējās un ārējās dimensijas lielāku līdzsvarotību, plašāk atbalstot pētniecību un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu nekā ieguldījumus jaunos risinājumos fosilā kurināmā pārvadāšanai no trešām valstīm;

| 17. | atzīmē, ka galvenā uzmanība ES enerģētikas politikā jāvelta gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus izveides pabeigšanai, savienojumu izveidi ieskaitot; vienlaikus atzīst: ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju, ja enerģētikas uzņēmumiem turpmākajos 20 gados būs jāiegulda viens triljons euro jaunas paaudzes tehnoloģijās un infrastruktūrā, lai nodrošinātu energoapgādes plūsmu, pārejot uz enerģiju ar zemu oglekļa emisijas līmeni, bankas un citas finanšu iestādes varētu prasīt, lai valstu valdības, ES struktūras vai Enerģētikas investīciju fonds garantētu ar inovatīviem projektiem saistīto risku un projektu finansēšanu ar aizdevumu. Šādi ieguldījumi varētu radīt tūkstošiem kvalificētu darbavietu un palielināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka galvenā uzmanība ES enerģētikas politikā jāvelta gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus izveides pabeigšanai, savienojumu izveidi ieskaitot; vienlaikus atzīst: ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju, ja enerģētikas uzņēmumiem turpmākajos 20 gados būs jāiegulda viens triljons euro jaunas paaudzes tehnoloģijās un infrastruktūrā, lai nodrošinātu energoapgādes plūsmu, pārejot uz enerģiju ar zemu oglekļa emisijas līmeni, bankas un citas finanšu iestādes varētu prasīt, lai valstu valdības, ES struktūras vai Enerģētikas investīciju fonds garantētu ar inovatīviem projektiem saistīto risku un projektu finansēšanu ar aizdevumu. Šādi ieguldījumi varētu radīt tūkstošiem kvalificētu darbavietu un palielināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū;

| 18. | uzsver, ka īpaša nozīme ES energoapgādē turpmāk būs enerģijas ražošanai jūrā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka īpaša nozīme ES energoapgādē turpmāk būs enerģijas ražošanai jūrā;

| 19. | norāda, ka saules enerģija ir galvenais atjaunojamais energoresurss Vidusjūras reģionos un tam ir viens no augstākajiem izmantošanas potenciāliem pasaulē. Tādēļ nākotnē saules enerģijas ražošana būtiski palīdzēs nodrošināt ES energoapgādi; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka saules enerģija ir galvenais atjaunojamais energoresurss Vidusjūras reģionos un tam ir viens no augstākajiem izmantošanas potenciāliem pasaulē. Tādēļ nākotnē saules enerģijas ražošana būtiski palīdzēs nodrošināt ES energoapgādi;

| 20. | norāda, ka energotaupības pasākumu īstenošanai saskaņā ar mērķiem 20-20-20 ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi rūpniecības, transporta, telekomunikāciju un mājokļa nozarēs, kā arī sabiedriskajās un tirdzniecības ēkās. Tieši ēku un transporta energoefektivitātes, kā arī zemes izmantošanas pārvaldības jomā vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt būtisku ieguldījumu energoapgādes problēmas atrisināšanā, jo enerģijas pieprasījuma samazināšanās mazina arī politisko atkarību no trešām valstīm, kas piegādā enerģiju; uzsver arī, ka stabilas nozares, kurā darbojas enerģētikas pakalpojumu uzņēmumi, izveide var būtiski sekmēt investīcijas gan publiskajā, gan privātajā sektorā energotaupības, energoefektivitātes un enerģijas avotu dažādošanas nolūkā; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka energotaupības pasākumu īstenošanai saskaņā ar mērķiem 20-20-20 ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi rūpniecības, transporta, telekomunikāciju un mājokļa nozarēs, kā arī sabiedriskajās un tirdzniecības ēkās. Tieši ēku un transporta energoefektivitātes, kā arī zemes izmantošanas pārvaldības jomā vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt būtisku ieguldījumu energoapgādes problēmas atrisināšanā, jo enerģijas pieprasījuma samazināšanās mazina arī politisko atkarību no trešām valstīm, kas piegādā enerģiju; uzsver arī, ka stabilas nozares, kurā darbojas enerģētikas pakalpojumu uzņēmumi, izveide var būtiski sekmēt investīcijas gan publiskajā, gan privātajā sektorā energotaupības, energoefektivitātes un enerģijas avotu dažādošanas nolūkā;

| 21. | aicina Komisiju apsvērt iespēju noteikt mērķus, lai ik gadu palielinātu ēku renovācijas apjomu, nosakot ēku energoefektivitātes sertifikācijas minimālās robežvērtības, kā arī aktīvāk pievērsties būvniecības nozares darbaspēka apmācības stratēģijai, lai veiksmīgi īstenotu energoefektivitātes pasākumus un lai sagatavotu sertificētus ekspertus energoaudita veikšanai; turklāt vajadzētu veikt pasākumus, lai saskaņotu dalībvalstīs piemērotās ēku energosertifikācijas procedūras; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju apsvērt iespēju noteikt mērķus, lai ik gadu palielinātu ēku renovācijas apjomu, nosakot ēku energoefektivitātes sertifikācijas minimālās robežvērtības, kā arī aktīvāk pievērsties būvniecības nozares darbaspēka apmācības stratēģijai, lai veiksmīgi īstenotu energoefektivitātes pasākumus un lai sagatavotu sertificētus ekspertus energoaudita veikšanai; turklāt vajadzētu veikt pasākumus, lai saskaņotu dalībvalstīs piemērotās ēku energosertifikācijas procedūras;

| 22. | uzsver, ka fundamentālajai pētniecībai enerģētikas jomā, kas ir pamats progresīvo tehnoloģiju attīstībai atjaunojamu energoresursu ražošanas un energotaupības jomā, jābūt Eiropas enerģētikas rīcības plāna centrālajam elementam. Eiropas Savienībai būtu jāgarantē pietiekamu un pieejamu līdzekļu piešķiršanu jebkuram projektam, kas varētu sekmēt progresu šajā jomā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka fundamentālajai pētniecībai enerģētikas jomā, kas ir pamats progresīvo tehnoloģiju attīstībai atjaunojamu energoresursu ražošanas un energotaupības jomā, jābūt Eiropas enerģētikas rīcības plāna centrālajam elementam. Eiropas Savienībai būtu jāgarantē pietiekamu un pieejamu līdzekļu piešķiršanu jebkuram projektam, kas varētu sekmēt progresu šajā jomā;

| 23. | aicina izvirzīt enerģētikas politiku par vienu no galvenajām ES budžeta prioritātēm, lai šīs politikas īstenošanai varētu izmantot lielāku daļu kohēzijas politikai piešķirto līdzekļu. Struktūrfondu līdzekļu konkrētas izmantošanas prioritātes jānosaka vietējā un reģionālajā līmenī. Šajā sakarā Reģionu komiteja atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Komisijas ieceri atbalstīt vietējos risinājumus enerģētikas jomā un turpināt attīstīt iniciatīvu “viedās pilsētas”, lai sekmētu “tīrus” ieguldījumus, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanai un klimata pārmaiņu seku ierobežošanai, īstenojot mērķtiecīgas vietējā līmeņa politikas ilgtspējīgas enerģētikas jomā, un aicina Komisiju un Padomi izstrādāt šim mērķim paredzētus decentralizētus finanšu instrumentus. Tāpēc jāpanāk, lai pēc iespējas vairāk pilsētu teritoriju gūtu labumu no “viedo pilsētu” iniciatīvas; |
| --- | --- |

23.

aicina izvirzīt enerģētikas politiku par vienu no galvenajām ES budžeta prioritātēm, lai šīs politikas īstenošanai varētu izmantot lielāku daļu kohēzijas politikai piešķirto līdzekļu. Struktūrfondu līdzekļu konkrētas izmantošanas prioritātes jānosaka vietējā un reģionālajā līmenī. Šajā sakarā Reģionu komiteja atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Komisijas ieceri atbalstīt vietējos risinājumus enerģētikas jomā un turpināt attīstīt iniciatīvu “viedās pilsētas”, lai sekmētu “tīrus” ieguldījumus, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanai un klimata pārmaiņu seku ierobežošanai, īstenojot mērķtiecīgas vietējā līmeņa politikas ilgtspējīgas enerģētikas jomā, un aicina Komisiju un Padomi izstrādāt šim mērķim paredzētus decentralizētus finanšu instrumentus. Tāpēc jāpanāk, lai pēc iespējas vairāk pilsētu teritoriju gūtu labumu no “viedo pilsētu” iniciatīvas;

| 24. | uzskata, ka enerģētikas stratēģijā 2011.–2020. gadam jāpievērš vairāk uzmanības siltumenerģijai (apkure un dzesēšana), jo tai ir būtiska nozīme ES enerģētikas bilancē un ievērojams energoefektivitātes potenciāls. Turklāt apkure ir viens no perspektīvākajiem virzieniem gan atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanā, gan siltumenerģijas ražošanas efektivitātes uzlabošanā; vajadzētu sekmēt siltumenerģijas centralizētu ražošanu un piegādi, izstrādājot jaunus saskaņotus tiesību aktus, kas atvieglo tās ieviešanu; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka enerģētikas stratēģijā 2011.–2020. gadam jāpievērš vairāk uzmanības siltumenerģijai (apkure un dzesēšana), jo tai ir būtiska nozīme ES enerģētikas bilancē un ievērojams energoefektivitātes potenciāls. Turklāt apkure ir viens no perspektīvākajiem virzieniem gan atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanā, gan siltumenerģijas ražošanas efektivitātes uzlabošanā; vajadzētu sekmēt siltumenerģijas centralizētu ražošanu un piegādi, izstrādājot jaunus saskaņotus tiesību aktus, kas atvieglo tās ieviešanu;

| 25. | aicina Eiropas Komisiju nekavējoties pievērsties stratēģiski nozīmīgiem jautājumiem, proti, attiecīgu pasākumu un instrumentu izmantošanai, lai nodrošinātu efektīvākus tarifu rādītājus, kā arī sekmēt energotaupību, enerģijas saprātīgu izmantošanu un pāreju uz atjaunojamu energoresursu izmantošanu patērētāju vidū, piemērojot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, energoresursu nodokļus un atteikšanos no subsīdijām tradicionālajam kurināmajam; |
| --- | --- |

25.

aicina Eiropas Komisiju nekavējoties pievērsties stratēģiski nozīmīgiem jautājumiem, proti, attiecīgu pasākumu un instrumentu izmantošanai, lai nodrošinātu efektīvākus tarifu rādītājus, kā arī sekmēt energotaupību, enerģijas saprātīgu izmantošanu un pāreju uz atjaunojamu energoresursu izmantošanu patērētāju vidū, piemērojot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, energoresursu nodokļus un atteikšanos no subsīdijām tradicionālajam kurināmajam;

| 26. | rosina Komisiju izstrādāt instrumentus, kas ļautu publiskajām iestādēm un investoriem gūt finansiālu labumu no pozitīviem ārējiem faktoriem, ko sekmē ieguldījumi energoefektivitātē un atjaunojamas enerģijas jomā. Lai to panāktu, būtu plaši jāizmanto “baltos sertifikātus” vai citus tirgus instrumentus, kas sekmē šādu tehnoloģiju pozitīvo ietekmi; |
| --- | --- |

26.

rosina Komisiju izstrādāt instrumentus, kas ļautu publiskajām iestādēm un investoriem gūt finansiālu labumu no pozitīviem ārējiem faktoriem, ko sekmē ieguldījumi energoefektivitātē un atjaunojamas enerģijas jomā. Lai to panāktu, būtu plaši jāizmanto “baltos sertifikātus” vai citus tirgus instrumentus, kas sekmē šādu tehnoloģiju pozitīvo ietekmi;

| 27. | vēlreiz izvirza iepriekšējā RK atzinumā par šo tematu (2) ierosināto priekšlikumu – nepieļaut, ka enerģijas subsidēšanas mehānismu izmantošana kaitē mērķtiecīgiem ekonomiskiem stimulēšanas instrumentiem, – lai enerģiju izmantotu efektīvāk un, ja iespējams, mazākā apjomā; |
| --- | --- |

27.

vēlreiz izvirza iepriekšējā RK atzinumā par šo tematu (2) ierosināto priekšlikumu – nepieļaut, ka enerģijas subsidēšanas mehānismu izmantošana kaitē mērķtiecīgiem ekonomiskiem stimulēšanas instrumentiem, – lai enerģiju izmantotu efektīvāk un, ja iespējams, mazākā apjomā;

| 28. | norāda, ka valstu līmenī aktīvāk jārīkojas, lai īstenotu enerģētikas tirgus pasākumu trešo paketi. Atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā, kā arī Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ietvaros pieņemto pasākumu īstenošana ir pirmais solis, lai sasniegtu tālejošos mērķus 20-20-20, jo tiesību aktu piemērošana radīs stabilu vidi, kurā uzņēmumi varēs plānot savus ieguldījumus un darbības; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka valstu līmenī aktīvāk jārīkojas, lai īstenotu enerģētikas tirgus pasākumu trešo paketi. Atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā, kā arī Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ietvaros pieņemto pasākumu īstenošana ir pirmais solis, lai sasniegtu tālejošos mērķus 20-20-20, jo tiesību aktu piemērošana radīs stabilu vidi, kurā uzņēmumi varēs plānot savus ieguldījumus un darbības;

| 29. | piekrīt Komisijas nostājai, ka konkurētspējīgam un efektīvam enerģētikas iekšējam tirgum ir būtiska nozīme, lai īstenotu ES izvirzītos ilgtermiņa mērķus enerģētikas un klimata jomā. Šāda tirgus izveidei jāparedz efektīvāki regulatīvie kontroles pasākumi, stabils tiesiskais regulējums, kas sekmētu atjaunojamās enerģijas attīstību, pārskatāmāki, izmaksu ziņā lētāki un atjaunojamai enerģijai pieejamāki noteikumi un administratīvās procedūras, kā arī vienkāršota un tūlītēja patērētāju piekļuve pilnīgai, precīzai un ticamai informācijai par enerģiju, sekmējot sabiedrības apmācību par enerģijas efektīvu izmantošanu, kā arī transporta sistēmu dalībnieku pilnīgas neatkarības garantēšana. Reģionu komiteja aicina vēlreiz apstiprināt vienlīdzīgas attieksmes principu pret visiem iekšējā tirgus dalībniekiem kā enerģētikas politikas svarīgu nostādni. Eiropas tirgū izejvielām jābūt pieejamām visiem un ar vienādiem nosacījumiem atbilstīgi pārredzamības un tirgus liberalizācijas prasībām; |
| --- | --- |

29.

piekrīt Komisijas nostājai, ka konkurētspējīgam un efektīvam enerģētikas iekšējam tirgum ir būtiska nozīme, lai īstenotu ES izvirzītos ilgtermiņa mērķus enerģētikas un klimata jomā. Šāda tirgus izveidei jāparedz efektīvāki regulatīvie kontroles pasākumi, stabils tiesiskais regulējums, kas sekmētu atjaunojamās enerģijas attīstību, pārskatāmāki, izmaksu ziņā lētāki un atjaunojamai enerģijai pieejamāki noteikumi un administratīvās procedūras, kā arī vienkāršota un tūlītēja patērētāju piekļuve pilnīgai, precīzai un ticamai informācijai par enerģiju, sekmējot sabiedrības apmācību par enerģijas efektīvu izmantošanu, kā arī transporta sistēmu dalībnieku pilnīgas neatkarības garantēšana. Reģionu komiteja aicina vēlreiz apstiprināt vienlīdzīgas attieksmes principu pret visiem iekšējā tirgus dalībniekiem kā enerģētikas politikas svarīgu nostādni. Eiropas tirgū izejvielām jābūt pieejamām visiem un ar vienādiem nosacījumiem atbilstīgi pārredzamības un tirgus liberalizācijas prasībām;

| 30. | norāda, ka pašreizējās ekonomikas un vides krīzes apstākļos ekonomikas atveseļošanas plāni un ieguldījumi energoefektivitātē un atjaunojamos energoresursos ir cieši saistīti. Tādēļ jautājumi par resursu, arī enerģijas, efektīvāku izmantošanu, kā arī “zaļās tehnoloģijas” saistās gan ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem – panākt konkurētspējīgu, gudru un videi nekaitīgāku ekonomiku, gan ar Eiropas klimata politiku un pasākumiem, lai palielinātu Eiropas energoapgādes neatkarību; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka pašreizējās ekonomikas un vides krīzes apstākļos ekonomikas atveseļošanas plāni un ieguldījumi energoefektivitātē un atjaunojamos energoresursos ir cieši saistīti. Tādēļ jautājumi par resursu, arī enerģijas, efektīvāku izmantošanu, kā arī “zaļās tehnoloģijas” saistās gan ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem – panākt konkurētspējīgu, gudru un videi nekaitīgāku ekonomiku, gan ar Eiropas klimata politiku un pasākumiem, lai palielinātu Eiropas energoapgādes neatkarību;

| 31. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības būtisko progresu Eiropas tirgū pieejamo energoietilpīgo preču un pakalpojumu standartizācijas jomā un aicina turpināt iesākto darbu, tiecoties pēc visaugstākajām prasībām energotaupības un energoefektivitātes jomā; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības būtisko progresu Eiropas tirgū pieejamo energoietilpīgo preču un pakalpojumu standartizācijas jomā un aicina turpināt iesākto darbu, tiecoties pēc visaugstākajām prasībām energotaupības un energoefektivitātes jomā;

| 32. | uzsver, ka energoefektīvi transportlīdzekļi (hibrīdie un elektriskie automobiļi, u.c.), neraugoties uz to vēl ierobežotajām iespējām, atbilst lielai daļai mobilitātes vajadzību, ko patlaban apmierina ar benzīnu vai dīzeļdegvielu darbināmi transportlīdzekļi. Turklāt energoefektīviem transportlīdzekļiem ir priekšrocības, kas atbilst šādiem ES enerģētikas politikas pamatpīlāriem: energotaupība, mazāka enerģētiskā atkarība, mazāk kaitīgu emisiju, lielāka elektrotīkla efektivitāte, trokšņa samazināšana u.c. Tādēļ Komiteja uzskata, ka jāatbalsta sabiedriskie transportlīdzekļi, īpaši dzelzceļa transports (ātrvilcieni un vietējās satiksmes vilcieni); |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka energoefektīvi transportlīdzekļi (hibrīdie un elektriskie automobiļi, u.c.), neraugoties uz to vēl ierobežotajām iespējām, atbilst lielai daļai mobilitātes vajadzību, ko patlaban apmierina ar benzīnu vai dīzeļdegvielu darbināmi transportlīdzekļi. Turklāt energoefektīviem transportlīdzekļiem ir priekšrocības, kas atbilst šādiem ES enerģētikas politikas pamatpīlāriem: energotaupība, mazāka enerģētiskā atkarība, mazāk kaitīgu emisiju, lielāka elektrotīkla efektivitāte, trokšņa samazināšana u.c. Tādēļ Komiteja uzskata, ka jāatbalsta sabiedriskie transportlīdzekļi, īpaši dzelzceļa transports (ātrvilcieni un vietējās satiksmes vilcieni);

| 33. | secina, ka visu šo mērķu sasniegšanai būs vajadzīgi saskaņoti pasākumi Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Tikai ar kopīgiem spēkiem Eiropa sasniegs ilgtspējas, konkurētspējas un drošības mērķus energoapgādes jomā; |
| --- | --- |

33.

secina, ka visu šo mērķu sasniegšanai būs vajadzīgi saskaņoti pasākumi Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Tikai ar kopīgiem spēkiem Eiropa sasniegs ilgtspējas, konkurētspējas un drošības mērķus energoapgādes jomā;

| 34. | ierosina enerģētikas rīcības plānā, ko iesniegs Komisija, iekļaut arī sākotnējos apsvērumus par ES enerģētikas politiku pēc 2020. gada, pamatojoties uz visaptverošu skatījumu, kurā ņemti vērā visi pieejamie enerģijas veidi (tradicionālie energoresursi, kodolenerģija un atjaunojamie energoresursi); |
| --- | --- |

34.

ierosina enerģētikas rīcības plānā, ko iesniegs Komisija, iekļaut arī sākotnējos apsvērumus par ES enerģētikas politiku pēc 2020. gada, pamatojoties uz visaptverošu skatījumu, kurā ņemti vērā visi pieejamie enerģijas veidi (tradicionālie energoresursi, kodolenerģija un atjaunojamie energoresursi);

Reģionālo un vietējo pašvaldību loma

| 35. | atgādina ES iestādēm, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir izšķiroša nozīme topošās Eiropas enerģētikas stratēģijas īstenošanā, jo tās ir atbildīgas par daudziem pasākumiem saistībā ar enerģētiku, proti, teritorijas plānošanu un pārvaldību, atļauju izsniegšanu, ieguldījumiem, publisko iepirkumu, enerģijas ražošanu un patēriņu, kā arī tāpēc, ka tās ir tuvu patērētājam. Turklāt transports, mājokļi, sabiedriskās ēkas un sabiedrisko vietu apgaismes infrastruktūra, ko plāno un nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības, ir jomas, kurās iespējams ievērojami samazināt CO2 emisiju un gūt enerģijas ietaupījumu; |
| --- | --- |

35.

atgādina ES iestādēm, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir izšķiroša nozīme topošās Eiropas enerģētikas stratēģijas īstenošanā, jo tās ir atbildīgas par daudziem pasākumiem saistībā ar enerģētiku, proti, teritorijas plānošanu un pārvaldību, atļauju izsniegšanu, ieguldījumiem, publisko iepirkumu, enerģijas ražošanu un patēriņu, kā arī tāpēc, ka tās ir tuvu patērētājam. Turklāt transports, mājokļi, sabiedriskās ēkas un sabiedrisko vietu apgaismes infrastruktūra, ko plāno un nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības, ir jomas, kurās iespējams ievērojami samazināt CO2 emisiju un gūt enerģijas ietaupījumu;

| 36. | aicina veikt vispusīgu ietekmes novērtējumu par visu turpmāko ES pasākumu enerģētikas jomā iespējamām ekonomiskajām sekām un finanšu un administratīvajām izmaksām, ņemot vērā vietējās un reģionālās īpatnības; |
| --- | --- |

36.

aicina veikt vispusīgu ietekmes novērtējumu par visu turpmāko ES pasākumu enerģētikas jomā iespējamām ekonomiskajām sekām un finanšu un administratīvajām izmaksām, ņemot vērā vietējās un reģionālās īpatnības;

| 37. | norāda, ka reģionālajām un vietējām iestādēm ir vadošā loma, lai veicinātu individuālās attieksmes maiņu, kas ir obligāts priekšnoteikums energoefektivitātes mērķu sasniegšanai, kā arī lai īstenotu un atbalstītu ne tikai vietējā un reģionālā, bet arī valstu un Eiropas līmeņa pasākumus un projektus, kas paredzēti mērķu īstenošanai energoefektivitātes, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu seku apkarošanas jomā. Šo reģionālo un vietējo iestāžu svarīgo lomu jau atzinusi Komisija un Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka reģionālajām un vietējām iestādēm ir vadošā loma, lai veicinātu individuālās attieksmes maiņu, kas ir obligāts priekšnoteikums energoefektivitātes mērķu sasniegšanai, kā arī lai īstenotu un atbalstītu ne tikai vietējā un reģionālā, bet arī valstu un Eiropas līmeņa pasākumus un projektus, kas paredzēti mērķu īstenošanai energoefektivitātes, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu seku apkarošanas jomā. Šo reģionālo un vietējo iestāžu svarīgo lomu jau atzinusi Komisija un Eiropas Parlaments;

| 38. | neapstrīdot dalībvalstu svarīgo nozīmi tīkla un savienojumu infrastruktūras finansēšanā, norāda, ka vietējā un reģionālajā līmenī varētu uzņemties lielākas saistības attīstīt uz atjaunojamiem energoresursiem un “viediem” enerģijas tīkliem balstītas enerģijas jaudu. Ir nepieciešama sadarbība starp kopienām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un enerģētikas uzņēmumiem, lai izstrādātu un īstenotu vietējos enerģētikas plānus. Šāda sadarbība ietver enerģētikas uzņēmumu rīcībā esošo datu plašāku pieejamību un monitoringu reālajā laikā ar viedo skaitītāju palīdzību; |
| --- | --- |

38.

neapstrīdot dalībvalstu svarīgo nozīmi tīkla un savienojumu infrastruktūras finansēšanā, norāda, ka vietējā un reģionālajā līmenī varētu uzņemties lielākas saistības attīstīt uz atjaunojamiem energoresursiem un “viediem” enerģijas tīkliem balstītas enerģijas jaudu. Ir nepieciešama sadarbība starp kopienām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un enerģētikas uzņēmumiem, lai izstrādātu un īstenotu vietējos enerģētikas plānus. Šāda sadarbība ietver enerģētikas uzņēmumu rīcībā esošo datu plašāku pieejamību un monitoringu reālajā laikā ar viedo skaitītāju palīdzību;

| 39. | tādēļ vietējās un reģionālās pašvaldības ir jāuzskata par partneriem, kas var sekmēt šīs svarīgās programmas izplatīšanu un īstenošanu, nevis par šķērsli tālejošas stratēģijas straujai izvēršanai. Tām arī ir būtiska nozīme īstenoto projektu kvalitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

39.

tādēļ vietējās un reģionālās pašvaldības ir jāuzskata par partneriem, kas var sekmēt šīs svarīgās programmas izplatīšanu un īstenošanu, nevis par šķērsli tālejošas stratēģijas straujai izvēršanai. Tām arī ir būtiska nozīme īstenoto projektu kvalitātes nodrošināšanā;

| 40. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jau uzsākušas pasākumus un iniciatīvas, kas sekmēs Eiropas politikas mērķu sasniegšanu vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jomā. Šajā sakarā jāuzsver Pilsētu mēru pakta nozīme iedzīvotāju informēšanā par enerģijas jautājumiem un individuālās attieksmes maiņā, kā arī informācijas un sadarbības tīklu izveidē, kuros apvienojušās Paktu parakstījušās pilsētas un pašvaldības; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jau uzsākušas pasākumus un iniciatīvas, kas sekmēs Eiropas politikas mērķu sasniegšanu vides aizsardzības un klimata pārmaiņu jomā. Šajā sakarā jāuzsver Pilsētu mēru pakta nozīme iedzīvotāju informēšanā par enerģijas jautājumiem un individuālās attieksmes maiņā, kā arī informācijas un sadarbības tīklu izveidē, kuros apvienojušās Paktu parakstījušās pilsētas un pašvaldības;

| 41. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras ir līderpozīcijā energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas ražošanas struktūru izstrādes jomā, aktīvāk iesaistīties saziņā un sadarbībā ar citām pašvaldībām. Vajadzētu atbalstīt šā Pakta paplašināšanu, iesaistot tajā vietējās pilsētu un lauku kopienas, kuras vēlas tajā piedalīties, kā arī jebkuru citu reģionālā, valstu vai starptautiskā līmeņa sadarbību, kas sekmētu kopīgo rīcību; |
| --- | --- |

41.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras ir līderpozīcijā energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas ražošanas struktūru izstrādes jomā, aktīvāk iesaistīties saziņā un sadarbībā ar citām pašvaldībām. Vajadzētu atbalstīt šā Pakta paplašināšanu, iesaistot tajā vietējās pilsētu un lauku kopienas, kuras vēlas tajā piedalīties, kā arī jebkuru citu reģionālā, valstu vai starptautiskā līmeņa sadarbību, kas sekmētu kopīgo rīcību;

| 42. | pauž gandarījumu par Komisijas ieceri veicināt vietējos risinājumus enerģētikas jomā un turpināt attīstīt “viedo pilsētu” iniciatīvu, kas sekmētu “tīrus” ieguldījumus un līdz ar to uzlabotu energoefektivitāti. To varētu panākt ar Komisijas atbalstu ražošanas potenciālam, ko sniedz koģenerācija un atjaunojamie energoresursi, kā arī pilsētu apkures un dzesēšanas tīkli, kas saistīti ar šāda veida tehnoloģijām un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu (biomasa u.c.), un decentralizēta elektroenerģijas ražošana. Reģionu komiteja aicina Komisiju un Padomi izstrādāt šim mērķim paredzētus decentralizētus finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

42.

pauž gandarījumu par Komisijas ieceri veicināt vietējos risinājumus enerģētikas jomā un turpināt attīstīt “viedo pilsētu” iniciatīvu, kas sekmētu “tīrus” ieguldījumus un līdz ar to uzlabotu energoefektivitāti. To varētu panākt ar Komisijas atbalstu ražošanas potenciālam, ko sniedz koģenerācija un atjaunojamie energoresursi, kā arī pilsētu apkures un dzesēšanas tīkli, kas saistīti ar šāda veida tehnoloģijām un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu (biomasa u.c.), un decentralizēta elektroenerģijas ražošana. Reģionu komiteja aicina Komisiju un Padomi izstrādāt šim mērķim paredzētus decentralizētus finanšu instrumentus;

| 43. | vēlas uzsvērt, ka Eiropas iestādēm ir jāparedz pietiekami garu īstenošanas termiņu, kas ļautu vietējām un reģionālajām iestādēm piemērot ES pieņemtos noteikumus energoefektivitātes jomā un nodrošināt iesniegto projektu kvalitāti; |
| --- | --- |

43.

vēlas uzsvērt, ka Eiropas iestādēm ir jāparedz pietiekami garu īstenošanas termiņu, kas ļautu vietējām un reģionālajām iestādēm piemērot ES pieņemtos noteikumus energoefektivitātes jomā un nodrošināt iesniegto projektu kvalitāti;

| 44. | ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu ar energoefektivitāti un enerģiju saistīto prasību īstenošanā, prasa izstrādāt Eiropas līmenī vairāk un efektīvākus finanšu instrumentus, lai atbalstītu teritoriālo pašvaldību centienus veikt ieguldījumus ilgtspējīgas enerģētikas jomā. Tas palīdzētu pārvarēt grūtības, kuras joprojām pastāv valstu līmenī, piemēram, nepietiekama līdzekļu izmantošana pārāk stingru noteikumu dēļ vai tādēļ, ka vietējie dalībnieki nav pietiekami informēti par finansējuma iespējām; |
| --- | --- |

44.

ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu ar energoefektivitāti un enerģiju saistīto prasību īstenošanā, prasa izstrādāt Eiropas līmenī vairāk un efektīvākus finanšu instrumentus, lai atbalstītu teritoriālo pašvaldību centienus veikt ieguldījumus ilgtspējīgas enerģētikas jomā. Tas palīdzētu pārvarēt grūtības, kuras joprojām pastāv valstu līmenī, piemēram, nepietiekama līdzekļu izmantošana pārāk stingru noteikumu dēļ vai tādēļ, ka vietējie dalībnieki nav pietiekami informēti par finansējuma iespējām;

| 45. | vēlreiz apstiprina Komitejas iepriekšējā atzinumā pausto nostāju par siltumnīcefekta gāzes emisiju kvotu tirdzniecību pēc 2012. gada, uzskatot, ka vairāk nekā trešdaļu no līdzekļiem, kas iegūti ar šīs sistēmas palīdzību, būtu jāpiešķir vērienīgiem vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem energoefektivitātes un energoapgādes jomā, izmantojot iekšējos atjaunojamos resursus; |
| --- | --- |

45.

vēlreiz apstiprina Komitejas iepriekšējā atzinumā pausto nostāju par siltumnīcefekta gāzes emisiju kvotu tirdzniecību pēc 2012. gada, uzskatot, ka vairāk nekā trešdaļu no līdzekļiem, kas iegūti ar šīs sistēmas palīdzību, būtu jāpiešķir vērienīgiem vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem energoefektivitātes un energoapgādes jomā, izmantojot iekšējos atjaunojamos resursus;

| 46. | atzinīgi vērtē neizmantoto līdzekļu pārdali saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II sadaļu, piešķirot tos vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai ilgtspējīgas enerģētikas projektu ietvaros finansētu pasākumus, kuriem ir tūlītēja, izvērtējama un būtiska ietekme uz ES ekonomikas atveseļošanu, energoapgādes drošības palielināšanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Šajā sakarā Komiteja atbalsta tāda pastāvīga finanšu instrumenta izstrādi, kas dod iespēju atbalstīt projektus energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas jomā un sekmē pašvaldību, vietējo un reģionālo iestāžu ieguldījumu finansēšanu šajās jomās, palīdzot tādējādi mazināt mazu, izolētu un neaizsargātu enerģētikas sistēmu, piemēram, tālākajos reģionos, lielo atkarību no ārējiem energoresursiem; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē neizmantoto līdzekļu pārdali saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II sadaļu, piešķirot tos vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai ilgtspējīgas enerģētikas projektu ietvaros finansētu pasākumus, kuriem ir tūlītēja, izvērtējama un būtiska ietekme uz ES ekonomikas atveseļošanu, energoapgādes drošības palielināšanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Šajā sakarā Komiteja atbalsta tāda pastāvīga finanšu instrumenta izstrādi, kas dod iespēju atbalstīt projektus energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas jomā un sekmē pašvaldību, vietējo un reģionālo iestāžu ieguldījumu finansēšanu šajās jomās, palīdzot tādējādi mazināt mazu, izolētu un neaizsargātu enerģētikas sistēmu, piemēram, tālākajos reģionos, lielo atkarību no ārējiem energoresursiem;

| 47. | ierosina daļēji kompensēt atjaunojamās enerģijas augstākas cenas, pietiekami ilgā laikā pakāpeniski pārskatot subsīdijas tradicionālajiem energoresursiem, ņemot vērā Eiropas enerģētikas tirgus liberalizāciju un publiskā sektora ieguldījumus enerģijas sadales uzņēmumos (publiskā un privātā sektora partnerība). Tas varētu sekmēt MVU iesaistīšanu, izaugsmi un nodarbinātību vietējā un reģionālajā līmenī, kā tas paredzēts stratēģijā “Eiropa 2020”, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu. Taču atjaunojamās enerģijas iekļaušana tīklā dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras; tāpēc vajadzētu sekot paraugprakses piemēriem; |
| --- | --- |

47.

ierosina daļēji kompensēt atjaunojamās enerģijas augstākas cenas, pietiekami ilgā laikā pakāpeniski pārskatot subsīdijas tradicionālajiem energoresursiem, ņemot vērā Eiropas enerģētikas tirgus liberalizāciju un publiskā sektora ieguldījumus enerģijas sadales uzņēmumos (publiskā un privātā sektora partnerība). Tas varētu sekmēt MVU iesaistīšanu, izaugsmi un nodarbinātību vietējā un reģionālajā līmenī, kā tas paredzēts stratēģijā “Eiropa 2020”, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu. Taču atjaunojamās enerģijas iekļaušana tīklā dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras; tāpēc vajadzētu sekot paraugprakses piemēriem;

| 48. | aicina izstrādāt jaunus instrumentus, nosakot prioritāras vadlīnijas struktūrfondos vai ieguldījumu fondos enerģētikas jomā, lai vietējā un reģionālajā līmenī piešķirtu tiešus aizdevumus un dotācijas ar plašākiem atbilstības kritērijiem energoefektivitātes un enerģijas decentralizētas ražošanas projektiem un garantētu aizņēmuma finansējumu, lai enerģētikas nozares uzņēmumi varētu investēt zemas oglekļa dioksīda emisijas tehnoloģijās elektroenerģijas ražošanas, apkures un dzesēšanas jomā; |
| --- | --- |

48.

aicina izstrādāt jaunus instrumentus, nosakot prioritāras vadlīnijas struktūrfondos vai ieguldījumu fondos enerģētikas jomā, lai vietējā un reģionālajā līmenī piešķirtu tiešus aizdevumus un dotācijas ar plašākiem atbilstības kritērijiem energoefektivitātes un enerģijas decentralizētas ražošanas projektiem un garantētu aizņēmuma finansējumu, lai enerģētikas nozares uzņēmumi varētu investēt zemas oglekļa dioksīda emisijas tehnoloģijās elektroenerģijas ražošanas, apkures un dzesēšanas jomā;

| 49. | uzskata, ka ES elektroenerģijas un gāzes tirgus liberalizācijai vajadzētu sekmēt lielākas investīciju iespējas decentralizētos energoapgādes risinājumos, kas plašāk nekā līdz šim ietvertu enerģijas ražošanu no ilgtspējīgiem atjaunojamiem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka ES elektroenerģijas un gāzes tirgus liberalizācijai vajadzētu sekmēt lielākas investīciju iespējas decentralizētos energoapgādes risinājumos, kas plašāk nekā līdz šim ietvertu enerģijas ražošanu no ilgtspējīgiem atjaunojamiem enerģijas avotiem;

| 50. | īpaši uzsver, ka ir svarīgi turpināt “viedā tīkla” tehnoloģijas izstrādi, veicinot enerģijas decentralizētu ražošanu un izmantojot pēc iespējas vairāk dažādu atjaunojamo enerģijas avotu; |
| --- | --- |

50.

īpaši uzsver, ka ir svarīgi turpināt “viedā tīkla” tehnoloģijas izstrādi, veicinot enerģijas decentralizētu ražošanu un izmantojot pēc iespējas vairāk dažādu atjaunojamo enerģijas avotu;

| 51. | aicina pievērst īpašu uzmanību atļaujas procedūru vienkāršošanai, pārredzamībai un termiņu un izmaksu samazināšanai decentralizētu ražošanas struktūru plānošanas un enerģijas transportēšanas jomā; |
| --- | --- |

51.

aicina pievērst īpašu uzmanību atļaujas procedūru vienkāršošanai, pārredzamībai un termiņu un izmaksu samazināšanai decentralizētu ražošanas struktūru plānošanas un enerģijas transportēšanas jomā;

| 52. | uzskata, ka jānodrošina vietējo iedzīvotāju atbalsts decentralizētai enerģijas piegādei un jāpanāk, lai iedzīvotāji pieņemtu, ka atjaunojamie energoresursi, ņemot vēra pašreizējās ražošanas metodes, bieži vien ir dārgāki nekā tradicionālie energoresursi; tādēļ jāsekmē decentralizēta mazjaudas (mazāk par 100 kW) ražošana (fotoelementu un vēja enerģijas). Turklāt vietējie iedzīvotāji jāinformē par jaunu enerģijas transporta līniju būvniecību. NVO un apvienības, kas darbojas vides aizsardzības jomā, var būt par starpniekiem informācijas apmaiņā starp pilsonisko sabiedrību un vietējām un reģionālajām iestādēm, lai atbalstītu un palīdzētu vietējām un reģionālajām iestādēm īstenot plānus un projektus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā un vienlaikus informētu sabiedrību. Labāk jāskaidro, kādas ir energoapgādes drošības priekšrocības ilgtermiņā; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka jānodrošina vietējo iedzīvotāju atbalsts decentralizētai enerģijas piegādei un jāpanāk, lai iedzīvotāji pieņemtu, ka atjaunojamie energoresursi, ņemot vēra pašreizējās ražošanas metodes, bieži vien ir dārgāki nekā tradicionālie energoresursi; tādēļ jāsekmē decentralizēta mazjaudas (mazāk par 100 kW) ražošana (fotoelementu un vēja enerģijas). Turklāt vietējie iedzīvotāji jāinformē par jaunu enerģijas transporta līniju būvniecību. NVO un apvienības, kas darbojas vides aizsardzības jomā, var būt par starpniekiem informācijas apmaiņā starp pilsonisko sabiedrību un vietējām un reģionālajām iestādēm, lai atbalstītu un palīdzētu vietējām un reģionālajām iestādēm īstenot plānus un projektus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā un vienlaikus informētu sabiedrību. Labāk jāskaidro, kādas ir energoapgādes drošības priekšrocības ilgtermiņā;

| 53. | aicina pievērst īpašu uzmanību, lai tiktu ņemtas vērā vietējo un reģionālo pašvaldību un to iedzīvotāju intereses un nostāja attiecībā uz enerģētikas atkritumu uzglabāšanu un pārstrādi. Šajā nolūkā būtu lietderīgi stiprināt starpniecības un informēšanas instrumentus; |
| --- | --- |

53.

aicina pievērst īpašu uzmanību, lai tiktu ņemtas vērā vietējo un reģionālo pašvaldību un to iedzīvotāju intereses un nostāja attiecībā uz enerģētikas atkritumu uzglabāšanu un pārstrādi. Šajā nolūkā būtu lietderīgi stiprināt starpniecības un informēšanas instrumentus;

| 54. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām enerģijas aģentūrām ir svarīga loma ES enerģētikas politikas un tiesību aktu īstenošanā, jo tās veido Eiropas, valstu un vietējās politikas saikni ar patērētājiem. Šo aģentūru īstenotos pasākumus sabiedrības informēšanai un izpratnes veidošanai par energotaupības un atjaunojamo energoresursu jautājumiem vajadzētu plašāk atbalstīt Eiropas līmenī, vienkāršojot regulatīvos noteikumus un administratīvās procedūras, kas saistītas ar zināšanu un finanšu instrumentu pieejamību sabiedrībai. Vienkāršošana, ko papildina plašāka informācija par dažādu reģionālo un vietējo aģentūru uzdevumiem, ir obligāts priekšnoteikums šo aģentūru atbalstam un optimālai darbībai; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām enerģijas aģentūrām ir svarīga loma ES enerģētikas politikas un tiesību aktu īstenošanā, jo tās veido Eiropas, valstu un vietējās politikas saikni ar patērētājiem. Šo aģentūru īstenotos pasākumus sabiedrības informēšanai un izpratnes veidošanai par energotaupības un atjaunojamo energoresursu jautājumiem vajadzētu plašāk atbalstīt Eiropas līmenī, vienkāršojot regulatīvos noteikumus un administratīvās procedūras, kas saistītas ar zināšanu un finanšu instrumentu pieejamību sabiedrībai. Vienkāršošana, ko papildina plašāka informācija par dažādu reģionālo un vietējo aģentūru uzdevumiem, ir obligāts priekšnoteikums šo aģentūru atbalstam un optimālai darbībai;

| 55. | aicina skaidrot funkciju un pilnvaru sadalījumu starp minētajām aģentūrām un valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī veicināt šo aģentūru atpazīstamību sabiedrībā un uzņēmumu vidū; |
| --- | --- |

55.

aicina skaidrot funkciju un pilnvaru sadalījumu starp minētajām aģentūrām un valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī veicināt šo aģentūru atpazīstamību sabiedrībā un uzņēmumu vidū;

| 56. | uzsver, ka ES pilsētu un lauku teritorijas varētu gūt lielu labumu no uzņēmumiem un jauniem tirgiem energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu jomā. Ja Eiropā līdz 2020. gadam atjaunojamo energoresursu nozarē tiktu izveidots miljons papildu darba vietu, kā to prognozē Eiropas Komisija, tas apliecinātu ES ekonomikas izaugsmes un ES klimata mērķu jaunu līdzsvarotību; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka ES pilsētu un lauku teritorijas varētu gūt lielu labumu no uzņēmumiem un jauniem tirgiem energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu jomā. Ja Eiropā līdz 2020. gadam atjaunojamo energoresursu nozarē tiktu izveidots miljons papildu darba vietu, kā to prognozē Eiropas Komisija, tas apliecinātu ES ekonomikas izaugsmes un ES klimata mērķu jaunu līdzsvarotību;

| 57. | saistībā ar ES turpmākās rīcības enerģētikas jomā iespējamām tautsaimnieciskajām sekām un finansiālajiem un administratīvajiem izdevumiem aicina izstrādāt vispusīgu ietekmes novērtējumu, kurā ņemtas vērā vietējās un reģionālās īpatnības, jo īpaši salās un tālākajos reģionos, kuru enerģētikas sistēmas ir pilnīgi izolētas. Šo īpatnību dēļ ideālā enerģijas avotu kombinācija katrā reģionā var būt atšķirīga. Tāpat arī jaunu enerģijas avotu attīstības un tradicionālo energoresursu saglabāšanas vai izzušanas ietekme dažādos reģionos var būt ļoti dažāda; |
| --- | --- |

57.

saistībā ar ES turpmākās rīcības enerģētikas jomā iespējamām tautsaimnieciskajām sekām un finansiālajiem un administratīvajiem izdevumiem aicina izstrādāt vispusīgu ietekmes novērtējumu, kurā ņemtas vērā vietējās un reģionālās īpatnības, jo īpaši salās un tālākajos reģionos, kuru enerģētikas sistēmas ir pilnīgi izolētas. Šo īpatnību dēļ ideālā enerģijas avotu kombinācija katrā reģionā var būt atšķirīga. Tāpat arī jaunu enerģijas avotu attīstības un tradicionālo energoresursu saglabāšanas vai izzušanas ietekme dažādos reģionos var būt ļoti dažāda;

| 58. | norāda, ka visos turpmākajos enerģētikas politikas tiesību aktos jāņem vērā vietējo un reģionālo iestāžu kompetence, lai intervences līmenis atbilstu subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem. |
| --- | --- |

58.

norāda, ka visos turpmākajos enerģētikas politikas tiesību aktos jāņem vērā vietējo un reģionālo iestāžu kompetence, lai intervences līmenis atbilstu subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem.

Briselē, 2010. gada 1. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Reģionu komiteja tuvākajā laikā sagatavos atzinumu, kurā apskatīs jautājumus par CO2 emisijas samazināšanu un klimata pārmaiņu seku apkarošanu.

1

2

(2)  CdR 241/2008 fin.

2

CdR 241/2008 fin

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/12

---

Reģionu komitejas atzinums “Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences”

2011/C 42/03

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver, ka Eiropas pasākumi cīņai ar klimata pārmaiņām valstu, reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī var kalpot par saskaņotas pieejas piemēru un to var izmantot par paraugu arī ārpus Eiropas. Svarīgi priekšnoteikumi ir pārredzamas, visas nozaru politikas aptverošas struktūras un efektīva finanšu infrastruktūra, kas ir pieejama vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka Eiropas pasākumi cīņai ar klimata pārmaiņām valstu, reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī var kalpot par saskaņotas pieejas piemēru un to var izmantot par paraugu arī ārpus Eiropas. Svarīgi priekšnoteikumi ir pārredzamas, visas nozaru politikas aptverošas struktūras un efektīva finanšu infrastruktūra, kas ir pieejama vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| — | stingri atbalsta Pilsētu mēru paktā pausto iniciatīvu līdz 2020. gadam vairāk nekā 2 150 Eiropas pilsētās samazināt CO2 emisijas par vairāk nekā 20 % un sagaida, ka izvirzīto mērķu reālai īstenošanai tiks piešķirti nepieciešamie līdzekļi; |
| --- | --- |

—

stingri atbalsta Pilsētu mēru paktā pausto iniciatīvu līdz 2020. gadam vairāk nekā 2 150 Eiropas pilsētās samazināt CO2 emisijas par vairāk nekā 20 % un sagaida, ka izvirzīto mērķu reālai īstenošanai tiks piešķirti nepieciešamie līdzekļi;

| — | uzskata, ka konstruktīvs veids, kā vietējo un valstu līmeni iesaistīt ar klimata pārmaiņām saistītajos pielāgošanās pasākumos, ir pielietot uz rezultātu orientētus nolīgumus, saskaņā ar kuriem katrs pārvaldes līmenis var brīvprātīgi uzņemties saistības, lai sasniegtu noteiktu rezultātu klimata aizsardzības jomā, un uzņemas dalītu atbildību par attiecīgo ieguldījumu un tā izpildi; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka konstruktīvs veids, kā vietējo un valstu līmeni iesaistīt ar klimata pārmaiņām saistītajos pielāgošanās pasākumos, ir pielietot uz rezultātu orientētus nolīgumus, saskaņā ar kuriem katrs pārvaldes līmenis var brīvprātīgi uzņemties saistības, lai sasniegtu noteiktu rezultātu klimata aizsardzības jomā, un uzņemas dalītu atbildību par attiecīgo ieguldījumu un tā izpildi;

| — | šajā sakarā uzsver reģionu un uzņēmumu enerģētikas jautājumu risināšanai un cīņai ar klimata pārmaiņām izveidoto nozaru vai pārnozaru apvienību, kuras jau bija iesaistījušās Kopenhāgenas konferences darbā, aizvien lielāko nozīmi. To darbība būtu mērķtiecīgi jāatbalsta, lai plašāk un pēc iespējas ātrāk varētu izstrādāt un sākt pielietot tehnoloģijas ar zemu CO2 emisiju līmeni. Galvenie dalībnieki šajā ziņā ir vietējā un reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēji, kā arī mazie un vidējie uzņēmumi (MVU); |
| --- | --- |

—

šajā sakarā uzsver reģionu un uzņēmumu enerģētikas jautājumu risināšanai un cīņai ar klimata pārmaiņām izveidoto nozaru vai pārnozaru apvienību, kuras jau bija iesaistījušās Kopenhāgenas konferences darbā, aizvien lielāko nozīmi. To darbība būtu mērķtiecīgi jāatbalsta, lai plašāk un pēc iespējas ātrāk varētu izstrādāt un sākt pielietot tehnoloģijas ar zemu CO2 emisiju līmeni. Galvenie dalībnieki šajā ziņā ir vietējā un reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēji, kā arī mazie un vidējie uzņēmumi (MVU);

| — | atkārtoti norāda: lai varētu īstenot pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, sevišķi vietējā un reģionālajā līmenī ir vajadzīgs papildu finansējums. |
| --- | --- |

—

atkārtoti norāda: lai varētu īstenot pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, sevišķi vietējā un reģionālajā līmenī ir vajadzīgs papildu finansējums.

| Ziņotāja | : | Nicola Beer

  kdze (DE/ALDE) Hesenes federālās zemes Tieslietu, integrācijas un Eiropas lietu ministrijas valsts sekretāre |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokuments | : | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences — tūlītēja rīcība, lai dotu jaunu sparu globālai cīņai ar klimata pārmaiņām”
  COM(2010) 86 galīgā redakcija |

Ziņotāja

:

Nicola Beer

  kdze (DE/ALDE) Hesenes federālās zemes Tieslietu, integrācijas un Eiropas lietu ministrijas valsts sekretāre

Atsauces dokuments

:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Starptautiskā klimata politika pēc Kopenhāgenas konferences — tūlītēja rīcība, lai dotu jaunu sparu globālai cīņai ar klimata pārmaiņām”

COM(2010) 86 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzsver, ka klimata pārmaiņām būs tieša ietekme uz visām mūsu planētas dzīvajām būtnēm neatkarīgi no ģeopolitiskajiem apstākļiem. Viens no mūsu laikmeta svarīgākajiem uzdevumiem ir ierobežot globālās sasilšanas draudus un cīnīties ar klimata pārmaiņu radītajām sekām; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka klimata pārmaiņām būs tieša ietekme uz visām mūsu planētas dzīvajām būtnēm neatkarīgi no ģeopolitiskajiem apstākļiem. Viens no mūsu laikmeta svarīgākajiem uzdevumiem ir ierobežot globālās sasilšanas draudus un cīnīties ar klimata pārmaiņu radītajām sekām;

| 2. | uzsver, cik ļoti svarīgs šajā ziņā ir vietējais līmenis un jo sevišķi — lēmumu pieņēmēji reģionālajās un vietējās iestādēs Eiropā, kuriem, ņemot vērā viņu saikni ar iedzīvotājiem, ir īpaša loma klimata aizsardzības pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik ļoti svarīgs šajā ziņā ir vietējais līmenis un jo sevišķi — lēmumu pieņēmēji reģionālajās un vietējās iestādēs Eiropā, kuriem, ņemot vērā viņu saikni ar iedzīvotājiem, ir īpaša loma klimata aizsardzības pasākumu īstenošanā;

| 3. | noteikti atbalsta Komisijas centienus izmantot minēto potenciālu klimata aizsardzībai. Tālejošo klimata politikas mērķu sasniegšanas priekšnoteikums ir ilgtspējīga sabiedrības izpratnes veidošana, kā arī ekonomikas pārorientēšana uz sistēmu, kuras prioritāte ir resursu efektīva izmantošana; |
| --- | --- |

3.

noteikti atbalsta Komisijas centienus izmantot minēto potenciālu klimata aizsardzībai. Tālejošo klimata politikas mērķu sasniegšanas priekšnoteikums ir ilgtspējīga sabiedrības izpratnes veidošana, kā arī ekonomikas pārorientēšana uz sistēmu, kuras prioritāte ir resursu efektīva izmantošana;

Komisijas paziņojums

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savu apņemšanos veikt konkrētus pasākumus, lai īstenotu vienprātīgo lēmumu cīnīties ar klimata pārmaiņām, materializējusi stratēģijā, ar kuru iecerēts turpināt un vēl vairāk aktivizēt klimata pārmaiņu ierobežošanas centienus; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savu apņemšanos veikt konkrētus pasākumus, lai īstenotu vienprātīgo lēmumu cīnīties ar klimata pārmaiņām, materializējusi stratēģijā, ar kuru iecerēts turpināt un vēl vairāk aktivizēt klimata pārmaiņu ierobežošanas centienus;

| 5. | secina, ka klimata pārmaiņas, kuru ietekme uz dažādiem reģioniem ir atšķirīga, ir zinātniski atzīta globāla parādība un ka starptautiskā sabiedrība aizvien vairāk atzīst nepieciešamību nekavējoties rīkoties, kā to iesaka Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC). Eiropas Savienība jau 2008. gadā izvirzīja tālejošus mērķus, proti, līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 %, par 20 % palielināt enerģijas ražošanā izmantoto atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru un par 20 % samazināt enerģijas patēriņu. Šie mērķi ir nostiprināti arī stratēģijā “ES 2020”, un RK tos stingri atbalsta; |
| --- | --- |

5.

secina, ka klimata pārmaiņas, kuru ietekme uz dažādiem reģioniem ir atšķirīga, ir zinātniski atzīta globāla parādība un ka starptautiskā sabiedrība aizvien vairāk atzīst nepieciešamību nekavējoties rīkoties, kā to iesaka Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC). Eiropas Savienība jau 2008. gadā izvirzīja tālejošus mērķus, proti, līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 %, par 20 % palielināt enerģijas ražošanā izmantoto atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru un par 20 % samazināt enerģijas patēriņu. Šie mērķi ir nostiprināti arī stratēģijā “ES 2020”, un RK tos stingri atbalsta;

| 6. | uzsver klimata pārmaiņu starptautisko dimensiju un nepieciešamību rīkoties visas pasaules mērogā; |
| --- | --- |

6.

uzsver klimata pārmaiņu starptautisko dimensiju un nepieciešamību rīkoties visas pasaules mērogā;

| 7. | aicina nākotnē ANO starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām noteikti iekļaut vietējam līmenim veltītu nodaļu; |
| --- | --- |

7.

aicina nākotnē ANO starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām noteikti iekļaut vietējam līmenim veltītu nodaļu;

| 8. | piekrīt, ka ANO procesu visaptverošas globālas cīņas pret klimata pārmaiņām pārvaldību būtu jāatzīst par nepieciešamību, un tāpēc noteikti atbalsta centienus izstrādāt starptautiski saistošu klimata aizsardzības nolīgumu, kurā jo īpaši būtu jāiekļauj Kopenhāgenas vienošanās politiskās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

8.

piekrīt, ka ANO procesu visaptverošas globālas cīņas pret klimata pārmaiņām pārvaldību būtu jāatzīst par nepieciešamību, un tāpēc noteikti atbalsta centienus izstrādāt starptautiski saistošu klimata aizsardzības nolīgumu, kurā jo īpaši būtu jāiekļauj Kopenhāgenas vienošanās politiskās pamatnostādnes;

| 9. | atkārtoti pauž stingru atbalstu mērķim nepieļaut globālo sasilšanu par vairāk nekā 2 grādiem pēc Celsija skalas; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti pauž stingru atbalstu mērķim nepieļaut globālo sasilšanu par vairāk nekā 2 grādiem pēc Celsija skalas;

| 10. | pauž gandarījumu par Eiropas Savienības ievērojamajiem panākumiem Kioto protokolā laikposmam no 2008. līdz 2012. gadam noteikto saistību izpildē un atbalsta centienus, lai Eiropa kļūtu par vienu no videi visnekaitīgākajiem reģioniem pasaulē; |
| --- | --- |

10.

pauž gandarījumu par Eiropas Savienības ievērojamajiem panākumiem Kioto protokolā laikposmam no 2008. līdz 2012. gadam noteikto saistību izpildē un atbalsta centienus, lai Eiropa kļūtu par vienu no videi visnekaitīgākajiem reģioniem pasaulē;

| 11. | secina, ka 2009. gada decembrī Kopenhāgenā notikušajā konferencē par cīņu ar klimata pārmaiņām, no vienas puses, notika plaša viedokļu apmaiņa starptautiskā līmenī un panākta politiskā vienošanās starp lielāko daļu valstu, kuras līdz tam nebija uzņēmušās oficiālas saistības, taču, no otras puses, neizdevās noslēgt juridiski saistošu nolīgumu, kas būtu lielāks panākums par vispārēju vienošanos; |
| --- | --- |

11.

secina, ka 2009. gada decembrī Kopenhāgenā notikušajā konferencē par cīņu ar klimata pārmaiņām, no vienas puses, notika plaša viedokļu apmaiņa starptautiskā līmenī un panākta politiskā vienošanās starp lielāko daļu valstu, kuras līdz tam nebija uzņēmušās oficiālas saistības, taču, no otras puses, neizdevās noslēgt juridiski saistošu nolīgumu, kas būtu lielāks panākums par vispārēju vienošanos;

| 12. | piekrīt viedoklim, ka ES ir jāuzlabo sabiedrības pārliecināšanas darbs un galvenā uzmanība pirmām kārtām jāpievērš dažādu partneru atbalsta iegūšanai. Tādēļ RK uzsver, ka ES jāpauž vienots viedoklis; |
| --- | --- |

12.

piekrīt viedoklim, ka ES ir jāuzlabo sabiedrības pārliecināšanas darbs un galvenā uzmanība pirmām kārtām jāpievērš dažādu partneru atbalsta iegūšanai. Tādēļ RK uzsver, ka ES jāpauž vienots viedoklis;

| 13. | uzskata, ka starptautiski saistošā nolīgumā jābūt nodrošinātai vides politikas integritātei, lai tādējādi panāktu visu valstu atbalstu šādam nolīgumam; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka starptautiski saistošā nolīgumā jābūt nodrošinātai vides politikas integritātei, lai tādējādi panāktu visu valstu atbalstu šādam nolīgumam;

| 14. | uzsver, ka Eiropas Savienība ir viens no nedaudzajiem pasaules lielajiem reģioniem, kam ir izdevies būtiski samazināt savas CO2 emisijas, un šī globāli atzītā vadošā loma piešķir tai īpašu pienākumu izmantot pastāvošās iespējas emisiju turpmākai samazināšanai; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Eiropas Savienība ir viens no nedaudzajiem pasaules lielajiem reģioniem, kam ir izdevies būtiski samazināt savas CO2 emisijas, un šī globāli atzītā vadošā loma piešķir tai īpašu pienākumu izmantot pastāvošās iespējas emisiju turpmākai samazināšanai;

| 15. | norāda, ka klimata pārmaiņu ietekme uz dažādiem reģioniem būs ļoti atšķirīga gan starptautiskā, gan arī Eiropas līmenī (piemēram, kontinentālajos reģionos un kalnu reģionos vai salās, un tā var izpausties kā pārtuksnešošanās, kalnu ledāju kušana, jūras līmeņa celšanās), un līdz ar to, vērtējot to iespējamās reģionālās sekas dalībvalstu, reģionu un pašvaldību līmenī, jāņem vērā to dažādība; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka klimata pārmaiņu ietekme uz dažādiem reģioniem būs ļoti atšķirīga gan starptautiskā, gan arī Eiropas līmenī (piemēram, kontinentālajos reģionos un kalnu reģionos vai salās, un tā var izpausties kā pārtuksnešošanās, kalnu ledāju kušana, jūras līmeņa celšanās), un līdz ar to, vērtējot to iespējamās reģionālās sekas dalībvalstu, reģionu un pašvaldību līmenī, jāņem vērā to dažādība;

| 16. | aicina rast labāku līdzsvaru starp nepieciešamo spriedzi, ko izraisa rezultātu gaidīšana, un procesa dinamikas saglabāšanu, lai izvairītos no stagnācijas un/vai noraidošas attieksmes; |
| --- | --- |

16.

aicina rast labāku līdzsvaru starp nepieciešamo spriedzi, ko izraisa rezultātu gaidīšana, un procesa dinamikas saglabāšanu, lai izvairītos no stagnācijas un/vai noraidošas attieksmes;

Kopenhāgenas konferences vērtējums

| 17. | izsaka nožēlu par to, ka Kopenhāgenā palika nesadzirdēts Eiropas Savienības viedoklis par cīņu ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

17.

izsaka nožēlu par to, ka Kopenhāgenā palika nesadzirdēts Eiropas Savienības viedoklis par cīņu ar klimata pārmaiņām;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka Kopenhāgenas konferencē tika izvirzīts mērķis — nepieļaut globālo sasilšanu par vairāk nekā 2 grādiem pēc Celsija skalas salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta sākuma, vienlaikus atsaucoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes darbu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka Kopenhāgenas konferencē tika izvirzīts mērķis — nepieļaut globālo sasilšanu par vairāk nekā 2 grādiem pēc Celsija skalas salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta sākuma, vienlaikus atsaucoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes darbu;

| 19. | atzinīgi vērtē arī to, ka līdz noteiktajam termiņam — 2010. gada 31. janvārim — jau 55 valstis ir atsaukušās aicinājumam un atzinušas savus saistošos pienākumus emisiju samazināšanas jomā. Tas parāda, ka vienošanās gūst plašu un aizvien intensīvāku atbalstu un ka lielākā daļa valstu ir cieši apņēmušās turpmāk veikt intensīvākus klimata aizsardzības pasākumus; tomēr pauž nožēlu, ka šāda saistību kopējais apjoms nav pietiekams, lai sasniegtu Kopenhāgenas konferencē izvirzīto mērķi nepieļaut globālo sasilšanu par vairāk nekā 2 grādiem pēc Celsija skalas; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē arī to, ka līdz noteiktajam termiņam — 2010. gada 31. janvārim — jau 55 valstis ir atsaukušās aicinājumam un atzinušas savus saistošos pienākumus emisiju samazināšanas jomā. Tas parāda, ka vienošanās gūst plašu un aizvien intensīvāku atbalstu un ka lielākā daļa valstu ir cieši apņēmušās turpmāk veikt intensīvākus klimata aizsardzības pasākumus; tomēr pauž nožēlu, ka šāda saistību kopējais apjoms nav pietiekams, lai sasniegtu Kopenhāgenas konferencē izvirzīto mērķi nepieļaut globālo sasilšanu par vairāk nekā 2 grādiem pēc Celsija skalas;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Kopenhāgenā panāktajā nolīgumā paredzēts izstrādāt pamatnoteikumus par regulāru uzraudzību, ziņošanu un pārbaudēm (MRV), kā arī par valstu veicamajiem klimata aizsardzības pasākumiem, un tas attiecināms arī uz klimata aizsardzībai vajadzīgo finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka Kopenhāgenā panāktajā nolīgumā paredzēts izstrādāt pamatnoteikumus par regulāru uzraudzību, ziņošanu un pārbaudēm (MRV), kā arī par valstu veicamajiem klimata aizsardzības pasākumiem, un tas attiecināms arī uz klimata aizsardzībai vajadzīgo finansiālo atbalstu;

Vajadzība rīkoties

| 21. | uzsver, ka, ņemot vērā Meksikā gaidāmās sarunas un jo īpaši šo sarunu sagatavošanas konferences, ir jāveic intensīvs pārliecināšanas darbs, uzrunājot tās valstis vai valstu grupas, kuras uzskata, ka to intereses Kopenhāgenas procesa laikā netika pietiekami ņemtas vērā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka, ņemot vērā Meksikā gaidāmās sarunas un jo īpaši šo sarunu sagatavošanas konferences, ir jāveic intensīvs pārliecināšanas darbs, uzrunājot tās valstis vai valstu grupas, kuras uzskata, ka to intereses Kopenhāgenas procesa laikā netika pietiekami ņemtas vērā;

| 22. | atbalsta Komisijas ierosinātos pasākumus, ar kuriem iecerēts uzlabot trešo valstu izpratni par attiecīgajiem jautājumiem. Tādēļ ir ļoti svarīgi jau iepriekš iepazīties ar sarunu partneru nostāju, bažām un cerībām galvenajos jautājumos, jo īpaši lai varētu pārliecināt tās valstis, kuras vēl nav apliecinājušas pietiekamu vēlmi pievienoties juridiski saistošam starptautiskam klimata aizsardzības nolīgumam; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Komisijas ierosinātos pasākumus, ar kuriem iecerēts uzlabot trešo valstu izpratni par attiecīgajiem jautājumiem. Tādēļ ir ļoti svarīgi jau iepriekš iepazīties ar sarunu partneru nostāju, bažām un cerībām galvenajos jautājumos, jo īpaši lai varētu pārliecināt tās valstis, kuras vēl nav apliecinājušas pietiekamu vēlmi pievienoties juridiski saistošam starptautiskam klimata aizsardzības nolīgumam;

| 23. | uzsver, ka Eiropas Savienībai sarunu risināšanas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar spēkā stājušos Lisabonas līgumu, jāizmanto vienoti, kā arī aicina konsekventi ieviest šīs jaunās struktūras; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka Eiropas Savienībai sarunu risināšanas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar spēkā stājušos Lisabonas līgumu, jāizmanto vienoti, kā arī aicina konsekventi ieviest šīs jaunās struktūras;

| 24. | tādēļ stingri aicina ES jau Kankunā paust vienotu viedokli; |
| --- | --- |

24.

tādēļ stingri aicina ES jau Kankunā paust vienotu viedokli;

| 25. | uzsver, ka klimata pārmaiņu un ar to saistīto nenovēršamo seku mazināšanai iecerēto dažādo pasākumu un rīcības rezultātiem jābūt izmērāmiem un pārbaudāmiem. Dokumentējamajiem pasākumiem un datiem jābūt saistošiem visām valstīm, neskarot iesaistīto valstu suverenitāti; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka klimata pārmaiņu un ar to saistīto nenovēršamo seku mazināšanai iecerēto dažādo pasākumu un rīcības rezultātiem jābūt izmērāmiem un pārbaudāmiem. Dokumentējamajiem pasākumiem un datiem jābūt saistošiem visām valstīm, neskarot iesaistīto valstu suverenitāti;

| 26. | uzsver nepieciešamību Komisijai pielāgot un nostiprināt savu ES klimata politikas stratēģiju gadījumam, ja neizdosies vienoties par starptautisku nolīgumu; |
| --- | --- |

26.

uzsver nepieciešamību Komisijai pielāgot un nostiprināt savu ES klimata politikas stratēģiju gadījumam, ja neizdosies vienoties par starptautisku nolīgumu;

| 27. | uzsver, ka liela uzmanība noteikti jāvelta spriedzei starp enerģētikas un klimata politikas integrētas koncepcijas visaptverošu pieeju, no vienas puses, un subsidiaritātes principu, no otras puses. Dalībvalstu rīcības brīvība arī turpmāk jāsaglabā tajās jomās, kur strukturālu īpatnību dēļ ir vajadzīgi īpaši noteikumi, kas tomēr nedrīkst radīt konkurences kropļošanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka liela uzmanība noteikti jāvelta spriedzei starp enerģētikas un klimata politikas integrētas koncepcijas visaptverošu pieeju, no vienas puses, un subsidiaritātes principu, no otras puses. Dalībvalstu rīcības brīvība arī turpmāk jāsaglabā tajās jomās, kur strukturālu īpatnību dēļ ir vajadzīgi īpaši noteikumi, kas tomēr nedrīkst radīt konkurences kropļošanu;

| 28. | uzskata, ka vairāk jāuzsver pašas ES sasniegumi cīņā ar klimata pārmaiņām, jāizvirza tālejoši mērķi un jāinformē par panākumiem to īstenošanā, jo īpaši reģionālajā līmenī, izmantojot paraugprakses piemērus. RK šajā sakarā īpaši norāda uz iedzīvotāju lomu. Tālejoši mērķi klimata pārmaiņu ierobežošanas jomā nav sasniedzami bez izpratnes veidošanas un sadarbības vietējā līmenī; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka vairāk jāuzsver pašas ES sasniegumi cīņā ar klimata pārmaiņām, jāizvirza tālejoši mērķi un jāinformē par panākumiem to īstenošanā, jo īpaši reģionālajā līmenī, izmantojot paraugprakses piemērus. RK šajā sakarā īpaši norāda uz iedzīvotāju lomu. Tālejoši mērķi klimata pārmaiņu ierobežošanas jomā nav sasniedzami bez izpratnes veidošanas un sadarbības vietējā līmenī;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu pievērsties arī tādiem tematiem, kuri līdz šim nav bijuši Kopenhāgenas vienošanās priekšmets, piemēram, starptautiska oglekļa emisiju tirgus izveide un starptautiskās gaisa un jūras satiksmes radītās emisiju samazināšana, apspriežoties ar Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un Starptautisko jūrniecības organizāciju (SJO); |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu pievērsties arī tādiem tematiem, kuri līdz šim nav bijuši Kopenhāgenas vienošanās priekšmets, piemēram, starptautiska oglekļa emisiju tirgus izveide un starptautiskās gaisa un jūras satiksmes radītās emisiju samazināšana, apspriežoties ar Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un Starptautisko jūrniecības organizāciju (SJO);

| 30. | atzīst, ka globālas emisiju tirdzniecības sistēmas attiecināšana arī uz gaisa un jūras satiksmi kopā ar maksimālo robežvērtību un emisiju samazināšanas ceļvedi būs svarīgs solis ceļā uz oglekļa emisiju samazināšanu, taču uzskata, ka, domājot par konkurētspēju, ir jāņem vērā atsevišķu reģionu, piemēram, salu īpašā atkarība; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka globālas emisiju tirdzniecības sistēmas attiecināšana arī uz gaisa un jūras satiksmi kopā ar maksimālo robežvērtību un emisiju samazināšanas ceļvedi būs svarīgs solis ceļā uz oglekļa emisiju samazināšanu, taču uzskata, ka, domājot par konkurētspēju, ir jāņem vērā atsevišķu reģionu, piemēram, salu īpašā atkarība;

| 31. | uzsver, ka lauksaimniecībai var būt liela nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā, jo lauksaimniecības nozare ir vienīgā, kas var piedāvāt lētākos risinājumus CO2 ekvivalenta emisijas samazināšanai un oglekļa uztverei lielā daudzumā, vienlaikus nodrošinot pārtikas ražošanu, nodrošinot ienākumus lauksaimniekiem un uzturot lauku rajonu apdzīvotību; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka lauksaimniecībai var būt liela nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā, jo lauksaimniecības nozare ir vienīgā, kas var piedāvāt lētākos risinājumus CO2 ekvivalenta emisijas samazināšanai un oglekļa uztverei lielā daudzumā, vienlaikus nodrošinot pārtikas ražošanu, nodrošinot ienākumus lauksaimniekiem un uzturot lauku rajonu apdzīvotību;

| 32. | uzskata, ka, pamatojoties uz ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju “ES 2020” (“jauns zaļais kurss” — Green New Deal), lai kļūtu par videi visnekaitīgāko reģionu pasaulē, ES jāsāk īstenot konkrētus projektus, ar ko paātrināt ES pāreju uz ekonomikas sistēmu ar zemu oglekļa emisiju līmeni; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka, pamatojoties uz ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju “ES 2020” (“jauns zaļais kurss” — Green New Deal), lai kļūtu par videi visnekaitīgāko reģionu pasaulē, ES jāsāk īstenot konkrētus projektus, ar ko paātrināt ES pāreju uz ekonomikas sistēmu ar zemu oglekļa emisiju līmeni;

| 33. | norāda, ka šāda virzība var būt sekmīga tikai tad, ja publiskajam un privātajam sektoram būs pietiekami daudz iespēju pienācīgā laikposmā pielāgoties strukturālajām pārmaiņām un īstenot inovācijas atbilstoši atšķirīgajām ekonomikas un atsevišķu nozaru struktūrām dalībvalstīs. Tomēr vienlaikus nedrīkst ignorēt arī ES mērķus emisiju samazināšanas jomā; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka šāda virzība var būt sekmīga tikai tad, ja publiskajam un privātajam sektoram būs pietiekami daudz iespēju pienācīgā laikposmā pielāgoties strukturālajām pārmaiņām un īstenot inovācijas atbilstoši atšķirīgajām ekonomikas un atsevišķu nozaru struktūrām dalībvalstīs. Tomēr vienlaikus nedrīkst ignorēt arī ES mērķus emisiju samazināšanas jomā;

| 34. | uzsver, ka ļoti nopietnās problēmas globālās klimata aizsardzības jomā labāk varēs atrisināt tad, ja būs ņemtas vērā arī ekonomiskās intereses; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ļoti nopietnās problēmas globālās klimata aizsardzības jomā labāk varēs atrisināt tad, ja būs ņemtas vērā arī ekonomiskās intereses;

| 35. | vērš uzmanību uz to, ka ir vajadzīgi piemēroti instrumenti, lai nepieļautu konkurences kropļošanu valstīs, kurās ieviesti standarti cīņai ar klimata pārmaiņām, no vienas puses, un valstīs, kurās šādu standartu nav, no otras puses, un norāda, ka pretējā gadījumā oglekļa emisiju pārvirze (“carbon leakage”) varētu izraisīt darba vietu pārvietošanu, sevišķi dažās rūpniecības nozarēs; |
| --- | --- |

35.

vērš uzmanību uz to, ka ir vajadzīgi piemēroti instrumenti, lai nepieļautu konkurences kropļošanu valstīs, kurās ieviesti standarti cīņai ar klimata pārmaiņām, no vienas puses, un valstīs, kurās šādu standartu nav, no otras puses, un norāda, ka pretējā gadījumā oglekļa emisiju pārvirze (“carbon leakage”) varētu izraisīt darba vietu pārvietošanu, sevišķi dažās rūpniecības nozarēs;

| 36. | uzsver, ka starptautisks nolīgums laikposmam pēc Kioto protokola pirmā perioda darbības beigām ir vajadzīgs arī ekonomikas politikas apsvērumu dēļ, lai uzņēmumiem un valstīm varētu nodrošināt vajadzīgo plānošanas un tiesisko noteiktību vismaz nākamajai desmitgadei; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka starptautisks nolīgums laikposmam pēc Kioto protokola pirmā perioda darbības beigām ir vajadzīgs arī ekonomikas politikas apsvērumu dēļ, lai uzņēmumiem un valstīm varētu nodrošināt vajadzīgo plānošanas un tiesisko noteiktību vismaz nākamajai desmitgadei;

| 37. | secina, ka nolīgumu laikposmam pēc Kioto protokola pirmā perioda darbības beigām varēs sekmīgi īstenot tikai tad, ja izdosies novērst zināmās nepilnības un līdz ar to nodrošināt vides integritāti. Turpmākā emisiju samazināšana taisnīgi jāattiecina uz visām pasaules valstīm tā, lai atsevišķām valstīm neradītu nesamērīgi nelabvēlīgus apstākļus. Īpaši svarīgi tas ir attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kurām no rūpnieciski attīstītajām valstīm jāsaņem konkrēts atbalsts, piemēram, tehnoloģiju un finansējuma jomā; |
| --- | --- |

37.

secina, ka nolīgumu laikposmam pēc Kioto protokola pirmā perioda darbības beigām varēs sekmīgi īstenot tikai tad, ja izdosies novērst zināmās nepilnības un līdz ar to nodrošināt vides integritāti. Turpmākā emisiju samazināšana taisnīgi jāattiecina uz visām pasaules valstīm tā, lai atsevišķām valstīm neradītu nesamērīgi nelabvēlīgus apstākļus. Īpaši svarīgi tas ir attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kurām no rūpnieciski attīstītajām valstīm jāsaņem konkrēts atbalsts, piemēram, tehnoloģiju un finansējuma jomā;

| 38. | saskata iespēju ar paraugprakses piemēru palīdzību informēt (zināšanu un tehnoloģiju tālāknodošana) par ES dalībvalstu reģionu zinātību, ko tie jau pielietojuši, īstenojot pasākumus klimata pārmaiņu ierobežošanai. To var attiecināt gan uz tehnoloģiju pielietojumu, gan arī uz metodēm, ko izmanto mērījumos, ziņojumu sniegšanā un kontrolē; |
| --- | --- |

38.

saskata iespēju ar paraugprakses piemēru palīdzību informēt (zināšanu un tehnoloģiju tālāknodošana) par ES dalībvalstu reģionu zinātību, ko tie jau pielietojuši, īstenojot pasākumus klimata pārmaiņu ierobežošanai. To var attiecināt gan uz tehnoloģiju pielietojumu, gan arī uz metodēm, ko izmanto mērījumos, ziņojumu sniegšanā un kontrolē;

| 39. | iesaka ieviest tādu piemērotu instrumentu kā “klimata pārmaiņu uzraudzības forums”, kas ļautu apmainīties ar informāciju par vietējiem un reģionāliem klimata aizsardzības pasākumiem un veicinātu to pilnveidošanu. Šādi varētu optimāli izmantot un efektīvi īstenot vietējo un reģionālo pašvaldību apkopotās atziņas, un tas palīdzētu izvēlēties piemērotus ES un valstu atbildes pasākumus; |
| --- | --- |

39.

iesaka ieviest tādu piemērotu instrumentu kā “klimata pārmaiņu uzraudzības forums”, kas ļautu apmainīties ar informāciju par vietējiem un reģionāliem klimata aizsardzības pasākumiem un veicinātu to pilnveidošanu. Šādi varētu optimāli izmantot un efektīvi īstenot vietējo un reģionālo pašvaldību apkopotās atziņas, un tas palīdzētu izvēlēties piemērotus ES un valstu atbildes pasākumus;

| 40. | uzskata, ka sarunas par CO2 emisiju samazināšanu labāk jākoordinē ar ilgstošajām starptautiskajām diskusijām par bioloģiskās daudzveidības samazināšanos (CBD), cīņu ar klimata pārmaiņām (UNFCCC) un pārtuksnešošanos (UNCCD), un tādēļ aicina Komisiju īstenot atbilstošas iniciatīvas, piemēram, sarīkot augsta līmeņa tikšanos par trim augstākminētajām Riodežaneiro konvencijām; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka sarunas par CO2 emisiju samazināšanu labāk jākoordinē ar ilgstošajām starptautiskajām diskusijām par bioloģiskās daudzveidības samazināšanos (CBD), cīņu ar klimata pārmaiņām (UNFCCC) un pārtuksnešošanos (UNCCD), un tādēļ aicina Komisiju īstenot atbilstošas iniciatīvas, piemēram, sarīkot augsta līmeņa tikšanos par trim augstākminētajām Riodežaneiro konvencijām;

| 41. | uzskata, ka reģioniem ciešāk jāsadarbojas globālās sasilšanas apkarošanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām jomā; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka reģioniem ciešāk jāsadarbojas globālās sasilšanas apkarošanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām jomā;

| 42. | uzskata, ka konstruktīvs veids, kā vietējo un valstu līmeni iesaistīt ar klimata pārmaiņām saistītajos pielāgošanās pasākumos, ir pielietot uz rezultātu orientētus nolīgumus, saskaņā ar kuriem katrs pārvaldes līmenis var brīvprātīgi uzņemties saistības, lai sasniegtu noteiktu rezultātu klimata aizsardzības jomā, un uzņemas dalītu atbildību par attiecīgo ieguldījumu un tā izpildi; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka konstruktīvs veids, kā vietējo un valstu līmeni iesaistīt ar klimata pārmaiņām saistītajos pielāgošanās pasākumos, ir pielietot uz rezultātu orientētus nolīgumus, saskaņā ar kuriem katrs pārvaldes līmenis var brīvprātīgi uzņemties saistības, lai sasniegtu noteiktu rezultātu klimata aizsardzības jomā, un uzņemas dalītu atbildību par attiecīgo ieguldījumu un tā izpildi;

| 43. | atzīst, ka, izstrādājot nolīgumu laikposmam pēc Kioto protokola pirmā perioda darbības beigām, ir vajadzīga integrēta rīcības koncepcija, lai tādējādi novērstu atsevišķu instrumentu nevēlamu mijiedarbību; |
| --- | --- |

43.

atzīst, ka, izstrādājot nolīgumu laikposmam pēc Kioto protokola pirmā perioda darbības beigām, ir vajadzīga integrēta rīcības koncepcija, lai tādējādi novērstu atsevišķu instrumentu nevēlamu mijiedarbību;

Komisijas stratēģija

ES vadošā loma

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu atkal aktīvi uzņemties vadošu lomu starptautiskajā cīņā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu atkal aktīvi uzņemties vadošu lomu starptautiskajā cīņā ar klimata pārmaiņām;

| 45. | uzsver, ka stratēģija “ES 2020” ar tajā izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķi veicina uz resursu efektīvu izmantošanu un konkurētspēju vērstas, kā arī videi nekaitīgas strukturālās pārmaiņas ekonomikā, tādējādi Eiropā nodrošinot resursu efektīvāku izmantojumu; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka stratēģija “ES 2020” ar tajā izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķi veicina uz resursu efektīvu izmantošanu un konkurētspēju vērstas, kā arī videi nekaitīgas strukturālās pārmaiņas ekonomikā, tādējādi Eiropā nodrošinot resursu efektīvāku izmantojumu;

| 46. | uzsver: lai šādas pārmaiņas varētu īstenot, visas sabiedrības grupas kopumā un arī katrs iedzīvotājs atsevišķi savlaicīgi jāiesaista minētajā procesā, sniedzot pietiekami plašu informāciju un nodrošinot pārredzamību, jo vairāk tāpēc, ka papildus tehnoloģiskām izmaiņām minētās pārmaiņas izraisīs pašreizējā dzīves veida pielāgošanu; |
| --- | --- |

46.

uzsver: lai šādas pārmaiņas varētu īstenot, visas sabiedrības grupas kopumā un arī katrs iedzīvotājs atsevišķi savlaicīgi jāiesaista minētajā procesā, sniedzot pietiekami plašu informāciju un nodrošinot pārredzamību, jo vairāk tāpēc, ka papildus tehnoloģiskām izmaiņām minētās pārmaiņas izraisīs pašreizējā dzīves veida pielāgošanu;

| 47. | norāda, ka klimata pārmaiņu dēļ vajadzīgajai pārejai uz ekonomikas sistēmu ar zemu CO2 emisiju līmeni jābūt sociāli pieņemamai, šādā veidā panākot vajadzīgo sabiedrības atbalstu. Līdztekus gaidāmajai jaunu darba vietu radīšanai jārūpējas arī par pašreizējo darba vietu saglabāšanu un vajadzības gadījumā — pielāgošanu; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka klimata pārmaiņu dēļ vajadzīgajai pārejai uz ekonomikas sistēmu ar zemu CO2 emisiju līmeni jābūt sociāli pieņemamai, šādā veidā panākot vajadzīgo sabiedrības atbalstu. Līdztekus gaidāmajai jaunu darba vietu radīšanai jārūpējas arī par pašreizējo darba vietu saglabāšanu un vajadzības gadījumā — pielāgošanu;

| 48. | stingri atbalsta stratēģijā “ES 2020” nosauktos mērķus (20–20–20) klimata aizsardzības un enerģētikas jomā, tostarp paaugstinot emisiju samazināšanas mērķi līdz 30 %, ja vien ir nodrošināta atbilstība atsevišķiem nosacījumiem. Pirms vienpusēji uzņemties saistības paaugstināt mērķi līdz 30 %, jāveic padziļināta analīze, lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmumiem šādi nerodas neizdevīgāki konkurences apstākļi. Pāreja uz 30 % ir ārkārtīgi svarīgs jautājums, par kuru jālemj, pamatojoties uz rūpīgi izstrādātiem ziņojumiem, kas apstiprina šāda lēmuma ekoloģisko un saimniecisko dzīvotspēju. Bažas rada tas, ka veiktie pētījumi, būdami tehniski pareizi, tomēr ir makroekonomiski pētījumi. Noteikti ir vajadzīgi pētījumi par konkrētām nozarēm, lai varētu paredzēt kompensējošus pasākumus, ņemot vērā apstākļus dalībvalstīs, jo īpaši vietējās un reģionālajās pašvaldībās; |
| --- | --- |

48.

stingri atbalsta stratēģijā “ES 2020” nosauktos mērķus (20–20–20) klimata aizsardzības un enerģētikas jomā, tostarp paaugstinot emisiju samazināšanas mērķi līdz 30 %, ja vien ir nodrošināta atbilstība atsevišķiem nosacījumiem. Pirms vienpusēji uzņemties saistības paaugstināt mērķi līdz 30 %, jāveic padziļināta analīze, lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmumiem šādi nerodas neizdevīgāki konkurences apstākļi. Pāreja uz 30 % ir ārkārtīgi svarīgs jautājums, par kuru jālemj, pamatojoties uz rūpīgi izstrādātiem ziņojumiem, kas apstiprina šāda lēmuma ekoloģisko un saimniecisko dzīvotspēju. Bažas rada tas, ka veiktie pētījumi, būdami tehniski pareizi, tomēr ir makroekonomiski pētījumi. Noteikti ir vajadzīgi pētījumi par konkrētām nozarēm, lai varētu paredzēt kompensējošus pasākumus, ņemot vērā apstākļus dalībvalstīs, jo īpaši vietējās un reģionālajās pašvaldībās;

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosmi izstrādāt vairāku posmu plānu ES pārejai uz ekonomikas sistēmu ar zemu oglekļa emisiju līmeni līdz 2050. gadam un īpaši aicina precizēt īstermiņa un vidēja termiņa starpposma mērķus ceļā uz šādu sistēmu; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosmi izstrādāt vairāku posmu plānu ES pārejai uz ekonomikas sistēmu ar zemu oglekļa emisiju līmeni līdz 2050. gadam un īpaši aicina precizēt īstermiņa un vidēja termiņa starpposma mērķus ceļā uz šādu sistēmu;

| 50. | vērš uzmanību uz to, ka viena no globālo klimata problēmu risinājuma atslēgām ir inovatīvu procesu un produktu izmantošana. Tikai inovācija var ilgtermiņā atbrīvot izaugsmei vajadzīgo potenciālu; |
| --- | --- |

50.

vērš uzmanību uz to, ka viena no globālo klimata problēmu risinājuma atslēgām ir inovatīvu procesu un produktu izmantošana. Tikai inovācija var ilgtermiņā atbrīvot izaugsmei vajadzīgo potenciālu;

| 51. | piekrīt Komisijas apgalvojumam, ka prioritāriem jābūt tādiem pasākumiem, kas vērsti uz inovāciju, jaunu tehnoloģiju agrīnu izmantošanu un piemērotas infrastruktūras radīšanu, lai vēl vairāk nostiprinātu Eiropas uzņēmumu vadošo lomu galvenajās nozarēs; |
| --- | --- |

51.

piekrīt Komisijas apgalvojumam, ka prioritāriem jābūt tādiem pasākumiem, kas vērsti uz inovāciju, jaunu tehnoloģiju agrīnu izmantošanu un piemērotas infrastruktūras radīšanu, lai vēl vairāk nostiprinātu Eiropas uzņēmumu vadošo lomu galvenajās nozarēs;

| 52. | uzsver, ka jau šobrīd, pateicoties mūsdienīgiem klimata un vides aizsardzības paņēmieniem, daudzās nozarēs tiek īstenoti sarežģīti, tehniski pilnveidoti pasākumi. Tas jāatzīst un jānovērtē, nosakot turpmākos kritērijus. Ņemot vērā sasniegtā progresa līmeņa atšķirības, jānodrošina, ka, ietverot sistēmā dinamikas elementu, ir ņemts vērā attiecīgais reģionālais un/vai vietējais sākotnējais līmenis; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka jau šobrīd, pateicoties mūsdienīgiem klimata un vides aizsardzības paņēmieniem, daudzās nozarēs tiek īstenoti sarežģīti, tehniski pilnveidoti pasākumi. Tas jāatzīst un jānovērtē, nosakot turpmākos kritērijus. Ņemot vērā sasniegtā progresa līmeņa atšķirības, jānodrošina, ka, ietverot sistēmā dinamikas elementu, ir ņemts vērā attiecīgais reģionālais un/vai vietējais sākotnējais līmenis;

| 53. | norāda, ka ekonomikas pārstrukturēšanas iespējamās nelabvēlīgās sekas īpaši asi izpaudīsies vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka ekonomikas pārstrukturēšanas iespējamās nelabvēlīgās sekas īpaši asi izpaudīsies vietējā un reģionālajā līmenī;

| 54. | atzīst, ka ilgtspējīga izaugsme var radīt lielas iespējas, piemēram, jaunu darba vietu izveides vai energoapgādes drošības jomā; |
| --- | --- |

54.

atzīst, ka ilgtspējīga izaugsme var radīt lielas iespējas, piemēram, jaunu darba vietu izveides vai energoapgādes drošības jomā;

| 55. | aicina pasākumu plānā, kas izstrādāts klimata aizsardzības mērķu izpildei, iekļaut ēku enerģētisko renovāciju un norāda, ka ēkas, kuras neatbilst energoefektivitātes prasībām, rada ievērojamu daļu no kopējām CO2 emisijām. Līdz pat trim ceturtdaļām dzīvojamo ēku ir iespējams panākt ievērojamu enerģijas patēriņa samazinājumu; |
| --- | --- |

55.

aicina pasākumu plānā, kas izstrādāts klimata aizsardzības mērķu izpildei, iekļaut ēku enerģētisko renovāciju un norāda, ka ēkas, kuras neatbilst energoefektivitātes prasībām, rada ievērojamu daļu no kopējām CO2 emisijām. Līdz pat trim ceturtdaļām dzīvojamo ēku ir iespējams panākt ievērojamu enerģijas patēriņa samazinājumu;

| 56. | vērš uzmanību uz to, ka, neizmantojot dzīvojamā fonda CO2 emisiju ietaupījuma potenciālu, nebūs iespējams sasniegt vērienīgos mērķus klimata aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

56.

vērš uzmanību uz to, ka, neizmantojot dzīvojamā fonda CO2 emisiju ietaupījuma potenciālu, nebūs iespējams sasniegt vērienīgos mērķus klimata aizsardzības jomā;

| 57. | uzsver, ka ir svarīgi ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas pasažieru autotransporta un kravu autopārvadājumu nozarē; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka ir svarīgi ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas pasažieru autotransporta un kravu autopārvadājumu nozarē;

| 58. | pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav pievērsta uzmanība reģionāla līmeņa rīcības nepieciešamībai, lai sasniegtu klimata aizsardzības mērķus. Par piemēru šajā ziņā var kalpot inovāciju, pētniecības un izstrādes starptautiska un starpreģionāla veicināšana, ko var īstenot ar Eiropas Tehnoloģijas institūta (ETI) un tā izveidoto, klimata jautājumu risināšanai paredzēto zinību un inovāciju kopienu (KIC) palīdzību; |
| --- | --- |

58.

pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav pievērsta uzmanība reģionāla līmeņa rīcības nepieciešamībai, lai sasniegtu klimata aizsardzības mērķus. Par piemēru šajā ziņā var kalpot inovāciju, pētniecības un izstrādes starptautiska un starpreģionāla veicināšana, ko var īstenot ar Eiropas Tehnoloģijas institūta (ETI) un tā izveidoto, klimata jautājumu risināšanai paredzēto zinību un inovāciju kopienu (KIC) palīdzību;

| 59. | šajā sakarā uzsver reģionu un uzņēmumu enerģētikas jautājumu risināšanai un cīņai ar klimata pārmaiņām izveidoto nozaru vai pārnozaru apvienību, kuras jau bija iesaistījušās Kopenhāgenas konferences darbā, aizvien lielāko nozīmi. To darbība būtu mērķtiecīgi jāatbalsta, lai plašāk un pēc iespējas ātrāk varētu izstrādāt un sākt pielietot tehnoloģijas ar zemu CO2 emisiju līmeni. Galvenie dalībnieki šajā ziņā ir vietējā un reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēji, kā arī mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Sevišķi labs “augšupējas pieejas principa” piemērs ir informācijas ātra un efektīva tālāknodošana ieinteresētajām personām salīdzināmās situācijās; |
| --- | --- |

59.

šajā sakarā uzsver reģionu un uzņēmumu enerģētikas jautājumu risināšanai un cīņai ar klimata pārmaiņām izveidoto nozaru vai pārnozaru apvienību, kuras jau bija iesaistījušās Kopenhāgenas konferences darbā, aizvien lielāko nozīmi. To darbība būtu mērķtiecīgi jāatbalsta, lai plašāk un pēc iespējas ātrāk varētu izstrādāt un sākt pielietot tehnoloģijas ar zemu CO2 emisiju līmeni. Galvenie dalībnieki šajā ziņā ir vietējā un reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēji, kā arī mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Sevišķi labs “augšupējas pieejas principa” piemērs ir informācijas ātra un efektīva tālāknodošana ieinteresētajām personām salīdzināmās situācijās;

| 60. | vērš uzmanību uz to, ka reģionu līmenī ir izstrādāta virkne iniciatīvu, kas sekmē klimata aizsardzības idejas popularizēšanu sabiedrībā; šādas iniciatīvas ir, piemēram, reģionālās ilgtspējas stratēģijas vai pašvaldību līmeņa lēmumu pieņēmēju, reģionālo valdību un uzņēmumu apvienības. RK labprāt dalītos ar ieinteresētajām personām savā pieredzē šādu projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

60.

vērš uzmanību uz to, ka reģionu līmenī ir izstrādāta virkne iniciatīvu, kas sekmē klimata aizsardzības idejas popularizēšanu sabiedrībā; šādas iniciatīvas ir, piemēram, reģionālās ilgtspējas stratēģijas vai pašvaldību līmeņa lēmumu pieņēmēju, reģionālo valdību un uzņēmumu apvienības. RK labprāt dalītos ar ieinteresētajām personām savā pieredzē šādu projektu īstenošanā;

| 61. | tāpēc atzinīgi vērtē Pilsētu mēru paktā pausto iniciatīvu līdz 2020. gadam vairāk nekā 2 150 Eiropas pilsētās samazināt CO2 emisijas par vairāk nekā 20 % un tādējādi stingri atbalsta Pilsētu mēru paktu, kas ir viens no svarīgākajiem ilgtspējīgas enerģētikas un klimata politikas elementiem, un sagaida, ka izvirzīto mērķu reālai īstenošanai tiks piešķirti nepieciešamie līdzekļi; |
| --- | --- |

61.

tāpēc atzinīgi vērtē Pilsētu mēru paktā pausto iniciatīvu līdz 2020. gadam vairāk nekā 2 150 Eiropas pilsētās samazināt CO2 emisijas par vairāk nekā 20 % un tādējādi stingri atbalsta Pilsētu mēru paktu, kas ir viens no svarīgākajiem ilgtspējīgas enerģētikas un klimata politikas elementiem, un sagaida, ka izvirzīto mērķu reālai īstenošanai tiks piešķirti nepieciešamie līdzekļi;

| 62. | uzskata, ka, ieviešot regulējumu, jāmeklē līdzsvars starp stingrām vides aizsardzības prasībām un klimata pārmaiņu ierobežošanas milzīgajām izmaksām, kas jāsedz arī reģioniem un salām, kuras īpaši cieš no klimata pārmaiņām un ir pilnībā atkarīgas no transporta, tomēr ir apņēmības pilnas panākt oglekļa emisijas samazināšanu, piemēram, veicinot atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka, ieviešot regulējumu, jāmeklē līdzsvars starp stingrām vides aizsardzības prasībām un klimata pārmaiņu ierobežošanas milzīgajām izmaksām, kas jāsedz arī reģioniem un salām, kuras īpaši cieš no klimata pārmaiņām un ir pilnībā atkarīgas no transporta, tomēr ir apņēmības pilnas panākt oglekļa emisijas samazināšanu, piemēram, veicinot atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu;

Kopenhāgenas vienošanās īstenošana

| 63. | uzskata, ka Kopenhāgenas vienošanās ietver svarīgus pamatprincipus, lai nākotnē varētu panākt juridiski saistoša līguma noslēgšanu; šeit īpaši jāmin “2 grādu pēc Celsija skalas mērķa” atzīšana, atsevišķu valstu brīvprātīgās saistības īstenot individuālus mērķus emisiju samazināšanas jomā, saistoši paziņojumi par tūlītēju finansējumu attīstības valstīm un par ilgtermiņa finansējuma piešķiršanas kritērijiem; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka Kopenhāgenas vienošanās ietver svarīgus pamatprincipus, lai nākotnē varētu panākt juridiski saistoša līguma noslēgšanu; šeit īpaši jāmin “2 grādu pēc Celsija skalas mērķa” atzīšana, atsevišķu valstu brīvprātīgās saistības īstenot individuālus mērķus emisiju samazināšanas jomā, saistoši paziņojumi par tūlītēju finansējumu attīstības valstīm un par ilgtermiņa finansējuma piešķiršanas kritērijiem;

| 64. | atbalsta viedokli, ka tās rūpnieciski attīstītās un attīstības valstis, kuras kopā rada 80 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ir devušas īpaši svarīgu signālu, izvirzot konkrētus emisiju samazināšanas mērķus; |
| --- | --- |

64.

atbalsta viedokli, ka tās rūpnieciski attīstītās un attīstības valstis, kuras kopā rada 80 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ir devušas īpaši svarīgu signālu, izvirzot konkrētus emisiju samazināšanas mērķus;

| 65. | piekrīt apgalvojumam, ka valstu, kuras uzņēmušās saistības cīņas ar klimata pārmaiņām jomā, paustā apņēmība rīkoties kvantitatīvā izpratnē nebūs pietiekama, lai sasniegtu “2 grādu pēc Celsija skalas mērķi”; |
| --- | --- |

65.

piekrīt apgalvojumam, ka valstu, kuras uzņēmušās saistības cīņas ar klimata pārmaiņām jomā, paustā apņēmība rīkoties kvantitatīvā izpratnē nebūs pietiekama, lai sasniegtu “2 grādu pēc Celsija skalas mērķi”;

| 66. | atzinīgi vērtē arī attīstības valstu vēlmi uzņemties atbildību un īstenot atbilstošus pasākumus, kaut arī to satura vērtējums vēl nav veikts; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē arī attīstības valstu vēlmi uzņemties atbildību un īstenot atbilstošus pasākumus, kaut arī to satura vērtējums vēl nav veikts;

| 67. | uzsver, ka turpmāko ANO sarunu procesā ir ļoti svarīgi precizēt rūpnieciski attīstīto valstu, valstu ar strauji augošu ekonomiku un attīstības valstu formulētos mērķus un pasākumus, ar kuriem ir jānodrošina kvalitatīvi un kvantitatīvi pārredzamas, saprotamas un novērtējamas procedūras; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka turpmāko ANO sarunu procesā ir ļoti svarīgi precizēt rūpnieciski attīstīto valstu, valstu ar strauji augošu ekonomiku un attīstības valstu formulētos mērķus un pasākumus, ar kuriem ir jānodrošina kvalitatīvi un kvantitatīvi pārredzamas, saprotamas un novērtējamas procedūras;

| 68. | uzskata, ka delikāto uzraudzības, ziņošanas un pārbaudes (MRV) jautājumu sekmīgi un visiem ieinteresētajiem pieņemamā veidā varēs atrisināt tikai tad, ja nebūs šaubu, ka visiem tiek piemēroti vienlīdzīgi noteikumi. Šajā ziņā par piemērotu uzskatāma tāda sistēma, kuras pamatā ir ANO procesā kopīgi noteiktie minimālie kritēriji, savukārt pasākumu īstenošanu un informācijas pieejamību regulē valsts līmeņa noteikumi; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka delikāto uzraudzības, ziņošanas un pārbaudes (MRV) jautājumu sekmīgi un visiem ieinteresētajiem pieņemamā veidā varēs atrisināt tikai tad, ja nebūs šaubu, ka visiem tiek piemēroti vienlīdzīgi noteikumi. Šajā ziņā par piemērotu uzskatāma tāda sistēma, kuras pamatā ir ANO procesā kopīgi noteiktie minimālie kritēriji, savukārt pasākumu īstenošanu un informācijas pieejamību regulē valsts līmeņa noteikumi;

| 69. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atbalstīt sadarbību ar tām attīstības valstīm, kas vēlas īstenot programmas, ar kurām palielina reģionu spēju veikt uzraudzību, ziņošanu un pārbaudes; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atbalstīt sadarbību ar tām attīstības valstīm, kas vēlas īstenot programmas, ar kurām palielina reģionu spēju veikt uzraudzību, ziņošanu un pārbaudes;

Tūlītējs finansējums

| 70. | atzinīgi vērtē Kopenhāgenas vienošanās tekstā ietverto solījumu laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam piešķirt finansējumu, kam vajadzētu būt līdz 30 miljardiem USD apmērā, lai attīstības valstīs varētu nekavējoties uzsākt finansēt pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi vērtē Kopenhāgenas vienošanās tekstā ietverto solījumu laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam piešķirt finansējumu, kam vajadzētu būt līdz 30 miljardiem USD apmērā, lai attīstības valstīs varētu nekavējoties uzsākt finansēt pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām;

| 71. | uzskata, ka steidzami jārīkojas, lai attīstības valstīm pēc iespējas ātrāk varētu piešķirt tām Kopenhāgenas konferences laikā apsolīto finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

71.

uzskata, ka steidzami jārīkojas, lai attīstības valstīm pēc iespējas ātrāk varētu piešķirt tām Kopenhāgenas konferences laikā apsolīto finansiālo palīdzību;

| 72. | pieņem zināšanai, ka Eiropadome noteikusi Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ieguldījuma apjomu — 2,4 miljardi EUR gadā —, un atgādina: lai nezustu ES solījumu ticamība, šis finansējums jāpiešķir pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

72.

pieņem zināšanai, ka Eiropadome noteikusi Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ieguldījuma apjomu — 2,4 miljardi EUR gadā —, un atgādina: lai nezustu ES solījumu ticamība, šis finansējums jāpiešķir pēc iespējas ātrāk;

| 73. | aicina atbalstīt un stiprināt Eiropas reģionu partnerattiecības ar attīstības valstu un valstu ar strauji augošu ekonomiku pilsētām, provincēm, reģioniem un federālajām zemēm, kā arī pievērst uzmanību tam, lai tūlītējs finansējums būtu pieejams arī jau šobrīd īstenotajiem pasākumiem un iniciatīvām, lai tādējādi izvairītos no aizkavēšanās; |
| --- | --- |

73.

aicina atbalstīt un stiprināt Eiropas reģionu partnerattiecības ar attīstības valstu un valstu ar strauji augošu ekonomiku pilsētām, provincēm, reģioniem un federālajām zemēm, kā arī pievērst uzmanību tam, lai tūlītējs finansējums būtu pieejams arī jau šobrīd īstenotajiem pasākumiem un iniciatīvām, lai tādējādi izvairītos no aizkavēšanās;

Ilgtermiņa finansējums

| 74. | atzinīgi vērtē Kopenhāgenas vienošanās tekstā ietverto proaktīvo ilgtermiņa finansēšanas stratēģiju, kurā paredzētā finansējuma summa ir 100 miljardi USD gadā laikposmā līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

74.

atzinīgi vērtē Kopenhāgenas vienošanās tekstā ietverto proaktīvo ilgtermiņa finansēšanas stratēģiju, kurā paredzētā finansējuma summa ir 100 miljardi USD gadā laikposmā līdz 2020. gadam;

| 75. | atbalsta Komisijas priekšlikumu finansēšanas stratēģijā izmantot līdzekļus no dažādiem avotiem; |
| --- | --- |

75.

atbalsta Komisijas priekšlikumu finansēšanas stratēģijā izmantot līdzekļus no dažādiem avotiem;

| 76. | uzsver, ka, veidojot turpmāko starptautisko finansējuma piešķiršanas struktūru, par galveno prioritāti jānosaka pārredzamības prasība, kas jāievēro kā finansējuma piešķīrējiem, tā arī saņēmējiem, un tas jo īpaši attiecināms arī uz projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka, veidojot turpmāko starptautisko finansējuma piešķiršanas struktūru, par galveno prioritāti jānosaka pārredzamības prasība, kas jāievēro kā finansējuma piešķīrējiem, tā arī saņēmējiem, un tas jo īpaši attiecināms arī uz projektu īstenošanu;

Starptautiskā oglekļa tirgus izveides sekmēšana

| 77. | uzsver, ka starptautiska oglekļa tirgus ilgtermiņa izveide un darbības noregulēšana, šim mērķim izmantojot emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (maksimālā apjoma noteikšana un tirdzniecība — Cap and Trade System), ir visefektīvākā politiskā regulējuma metode tādas ekonomikas sistēmas ieviešanai, kuras prioritātes ir resursu taupīšana un zems oglekļa emisiju līmenis; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka starptautiska oglekļa tirgus ilgtermiņa izveide un darbības noregulēšana, šim mērķim izmantojot emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (maksimālā apjoma noteikšana un tirdzniecība — Cap and Trade System), ir visefektīvākā politiskā regulējuma metode tādas ekonomikas sistēmas ieviešanai, kuras prioritātes ir resursu taupīšana un zems oglekļa emisiju līmenis;

| 78. | piekrīt Komisijas uzskatam, ka starptautiska oglekļa tirgus izveides obligāts priekšnoteikums ir saderīga un salīdzināma sistēma un ka šis aspekts katrā ziņā jāņem vērā turpmākajās starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

78.

piekrīt Komisijas uzskatam, ka starptautiska oglekļa tirgus izveides obligāts priekšnoteikums ir saderīga un salīdzināma sistēma un ka šis aspekts katrā ziņā jāņem vērā turpmākajās starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām;

| 79. | uzsver, ka līdz ar tīras attīstības mehānisma (Clean Development Mechanism) tirgus izveidi ir izdevies visā pasaulē veicināt privāto uzņēmēju izpratni par emisiju samazināšanas jautājumu, sekmēt viņu savstarpējo sakaru veidošanos un stimulēt inovāciju; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka līdz ar tīras attīstības mehānisma (Clean Development Mechanism) tirgus izveidi ir izdevies visā pasaulē veicināt privāto uzņēmēju izpratni par emisiju samazināšanas jautājumu, sekmēt viņu savstarpējo sakaru veidošanos un stimulēt inovāciju;

| 80. | piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka jāveic tīras attīstības mehānisma (CDM) vērtējums un reforma gadījumā, ja tādas lielas valstis ar strauji augošu ekonomiku kā, piemēram, Ķīna, Indija, Dienvidāfrika un Brazīlija joprojām nebūs radušas iespēju pievienoties juridiski saistošiem mērķiem emisiju samazināšanas jomā; |
| --- | --- |

80.

piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka jāveic tīras attīstības mehānisma (CDM) vērtējums un reforma gadījumā, ja tādas lielas valstis ar strauji augošu ekonomiku kā, piemēram, Ķīna, Indija, Dienvidāfrika un Brazīlija joprojām nebūs radušas iespēju pievienoties juridiski saistošiem mērķiem emisiju samazināšanas jomā;

| 81. | tādēļ atbalsta Komisijas ierosmi sadarbībā ar ieinteresētajām rūpnieciski attīstītajām un attīstības valstīm ieviest nozaru mehānismus, par pamatu izmantojot spēkā esošos ES noteikumus, ar kuriem regulē emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu. Līdz tam jāpilnveido kvalitātes kritēriji, kas piemērojami uz projektiem balstīto mehānismu ietvaros piešķiramajiem kredītiem; |
| --- | --- |

81.

tādēļ atbalsta Komisijas ierosmi sadarbībā ar ieinteresētajām rūpnieciski attīstītajām un attīstības valstīm ieviest nozaru mehānismus, par pamatu izmantojot spēkā esošos ES noteikumus, ar kuriem regulē emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu. Līdz tam jāpilnveido kvalitātes kritēriji, kas piemērojami uz projektiem balstīto mehānismu ietvaros piešķiramajiem kredītiem;

| 82. | piekrīt viedoklim, ka starptautiskajā oglekļa tirgū iegūtie līdzekļi būtu jāizmanto arī projektu finansēšanai attīstības valstīs; |
| --- | --- |

82.

piekrīt viedoklim, ka starptautiskajā oglekļa tirgū iegūtie līdzekļi būtu jāizmanto arī projektu finansēšanai attīstības valstīs;

| 83. | uzskata arī, ka liela daļa ar Eiropas emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas palīdzību gūto ienākumu būtu jānodod vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā, lai tās vietējā līmenī varētu praktiski īstenot pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

83.

uzskata arī, ka liela daļa ar Eiropas emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas palīdzību gūto ienākumu būtu jānodod vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā, lai tās vietējā līmenī varētu praktiski īstenot pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām;

Secinājumi

| 84. | tāpat kā Komisija uzskata, ka Kopenhāgenas vienošanās — 2009. gada decembrī notikušā ANO sammita par klimata jautājumiem iznākums — nav attaisnojusi ar to saistītās sākotnējās cerības. Taču starptautiskā sabiedrība ir apliecinājusi izpratni par vajadzību nekavējoties rīkoties; |
| --- | --- |

84.

tāpat kā Komisija uzskata, ka Kopenhāgenas vienošanās — 2009. gada decembrī notikušā ANO sammita par klimata jautājumiem iznākums — nav attaisnojusi ar to saistītās sākotnējās cerības. Taču starptautiskā sabiedrība ir apliecinājusi izpratni par vajadzību nekavējoties rīkoties;

| 85. | uzskata, ka ir svarīgi, lai, iesniedzot priekšlikumus par īstermiņā un vidējā termiņā vajadzīgajiem pasākumiem, un, jo īpaši, īstenojot tos, Komisija ievērotu subsidiaritātes un proporcionalitātes principus no reģionu viedokļa. Mērķim jābūt panākt izpildes obligātumu, vienlaikus neskarot iesaistīto valstu suverenitāti; |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka ir svarīgi, lai, iesniedzot priekšlikumus par īstermiņā un vidējā termiņā vajadzīgajiem pasākumiem, un, jo īpaši, īstenojot tos, Komisija ievērotu subsidiaritātes un proporcionalitātes principus no reģionu viedokļa. Mērķim jābūt panākt izpildes obligātumu, vienlaikus neskarot iesaistīto valstu suverenitāti;

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma

| 86. | īpaši uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu cīņā ar klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu jau šobrīd nenovēršamo ietekmi uz iedzīvotājiem. Jāsaglabā dalībvalstu rīcības brīvība, kas vajadzīga arī tādēļ, ka klimata pārmaiņu ietekme uz dažādiem reģioniem ir ļoti atšķirīga; |
| --- | --- |

86.

īpaši uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu cīņā ar klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu jau šobrīd nenovēršamo ietekmi uz iedzīvotājiem. Jāsaglabā dalībvalstu rīcības brīvība, kas vajadzīga arī tādēļ, ka klimata pārmaiņu ietekme uz dažādiem reģioniem ir ļoti atšķirīga;

| 87. | pauž dziļu nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav pievērsta uzmanība vietēja un reģionāla līmeņa rīcības nepieciešamībai; |
| --- | --- |

87.

pauž dziļu nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav pievērsta uzmanība vietēja un reģionāla līmeņa rīcības nepieciešamībai;

| 88. | uzskata, ka visās turpmākajās vienošanās par klimata pārmaiņu ierobežošanas politiku katrā ziņā jābūt pienācīgi ņemtai vērā vietējā un reģionālā līmeņa svarīgajai lomai; |
| --- | --- |

88.

uzskata, ka visās turpmākajās vienošanās par klimata pārmaiņu ierobežošanas politiku katrā ziņā jābūt pienācīgi ņemtai vērā vietējā un reģionālā līmeņa svarīgajai lomai;

| 89. | ļoti atzinīgi vērtē jau šobrīd izveidoto vietējā līmeņa tīklu apņēmību un aicina Komisiju un Parlamentu to viedokli ņemt vērā gaidāmajās starptautiskajās sarunās par klimata jautājumiem; |
| --- | --- |

89.

ļoti atzinīgi vērtē jau šobrīd izveidoto vietējā līmeņa tīklu apņēmību un aicina Komisiju un Parlamentu to viedokli ņemt vērā gaidāmajās starptautiskajās sarunās par klimata jautājumiem;

| 90. | atzinīgi vērtē jau šobrīd iedibināto dažādu Eiropas reģionu sadarbību klimata politikas jomā ar attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku; |
| --- | --- |

90.

atzinīgi vērtē jau šobrīd iedibināto dažādu Eiropas reģionu sadarbību klimata politikas jomā ar attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku;

| 91. | uzsver, ka Eiropas pasākumi cīņai ar klimata pārmaiņām valstu, reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī var kalpot par saskaņotas pieejas piemēru un to var izmantot par paraugu arī ārpus Eiropas. Svarīgi priekšnoteikumi ir pārredzamas, visas nozaru politikas aptverošas struktūras un efektīva finanšu infrastruktūra, kas ir pieejama vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka Eiropas pasākumi cīņai ar klimata pārmaiņām valstu, reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī var kalpot par saskaņotas pieejas piemēru un to var izmantot par paraugu arī ārpus Eiropas. Svarīgi priekšnoteikumi ir pārredzamas, visas nozaru politikas aptverošas struktūras un efektīva finanšu infrastruktūra, kas ir pieejama vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 92. | aicina radīt nosacījumus starptautisku tīklu izveidei vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī sniegt tiem mērķtiecīgu atbalstu. Šādā veidā, izmantojot visiem iesaistītajiem līmeņiem pieejamus viedokļu apmaiņas forumus, var iedibināt nepārtrauktu un atvērtu dialogu nolūkā pārliecinoši un efektīvi cīnīties ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

92.

aicina radīt nosacījumus starptautisku tīklu izveidei vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī sniegt tiem mērķtiecīgu atbalstu. Šādā veidā, izmantojot visiem iesaistītajiem līmeņiem pieejamus viedokļu apmaiņas forumus, var iedibināt nepārtrauktu un atvērtu dialogu nolūkā pārliecinoši un efektīvi cīnīties ar klimata pārmaiņām;

| 93. | aicina dalībvalstu vietējā līmeņa organizācijām, ņemot vērā to reģionālās īpatnības, radīt tādus apstākļus, lai tās spētu izmantot izdevības un pienācīgi uzņemties atbildību; |
| --- | --- |

93.

aicina dalībvalstu vietējā līmeņa organizācijām, ņemot vērā to reģionālās īpatnības, radīt tādus apstākļus, lai tās spētu izmantot izdevības un pienācīgi uzņemties atbildību;

| 94. | atkārtoti norāda: lai varētu īstenot pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, sevišķi vietējā un reģionālajā līmenī ir vajadzīgs papildu finansējums; |
| --- | --- |

94.

atkārtoti norāda: lai varētu īstenot pasākumus, kuru mērķis ir klimata aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, sevišķi vietējā un reģionālajā līmenī ir vajadzīgs papildu finansējums;

| 95. | aicina Komisiju izteikt priekšlikumus par to, kā nodrošināt klimata aizsardzībā iesaistītajām struktūrām vajadzīgos finanšu līdzekļus, un ierosina par šo tematu apspriesties ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

95.

aicina Komisiju izteikt priekšlikumus par to, kā nodrošināt klimata aizsardzībā iesaistītajām struktūrām vajadzīgos finanšu līdzekļus, un ierosina par šo tematu apspriesties ar dalībvalstīm;

| 96. | uzsver, ka vērtību maiņu, izvēloties resursus taupošas un klimatam nekaitīgas darbības metodes, var panākt tikai pati sabiedrība, un tādēļ īpaši norāda uz iedzīvotāju lomu. Tālejoši mērķi klimata pārmaiņu ierobežošanas jomā nav sasniedzami bez iedzīvotāju ieguldījuma; |
| --- | --- |

96.

uzsver, ka vērtību maiņu, izvēloties resursus taupošas un klimatam nekaitīgas darbības metodes, var panākt tikai pati sabiedrība, un tādēļ īpaši norāda uz iedzīvotāju lomu. Tālejoši mērķi klimata pārmaiņu ierobežošanas jomā nav sasniedzami bez iedzīvotāju ieguldījuma;

| 97. | uzsver, ka strukturālajām pārmaiņām, ieviešot ekonomikas sistēmu ar zemu CO2 emisiju līmeni, jānotiek sociāli atbildīgā veidā; |
| --- | --- |

97.

uzsver, ka strukturālajām pārmaiņām, ieviešot ekonomikas sistēmu ar zemu CO2 emisiju līmeni, jānotiek sociāli atbildīgā veidā;

| 98. | tādēļ norāda, ka Komitejas locekļiem, ņemot vērā viņu saikni ar iedzīvotājiem, ir vislabākās iespējas panākt attieksmes maiņu, izmantojot informēšanu, mijiedarbību un rādot labu piemēru; tostarp jo īpaši jāveic ievērojams darbs darbinieku profesionālās izglītības un mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

98.

tādēļ norāda, ka Komitejas locekļiem, ņemot vērā viņu saikni ar iedzīvotājiem, ir vislabākās iespējas panākt attieksmes maiņu, izmantojot informēšanu, mijiedarbību un rādot labu piemēru; tostarp jo īpaši jāveic ievērojams darbs darbinieku profesionālās izglītības un mūžizglītības jomā;

| 99. | piedāvā Komisijai savu — uzticama partnera — palīdzību klimata pārmaiņu un to seku ierobežošanā, reģionālu projektu īstenošanā gūto pieredzi nododot tālāk visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

99.

piedāvā Komisijai savu — uzticama partnera — palīdzību klimata pārmaiņu un to seku ierobežošanā, reģionālu projektu īstenošanā gūto pieredzi nododot tālāk visām ieinteresētajām personām.

Briselē, 2010. gada 1. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/19

---

Reģionu komitejas atzinums “Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana”

2011/C 42/04

REĢIONU KOMITEJA

| — | norāda, ka reformējot Stabilitātes un izaugsmes paktu, nedrīkst ignorēt tā galveno mērķi — veidot tādu ekonomiku, kas dotu stingru pamatu Eiropas Savienības iedzīvotāju labklājībai un radītu vairāk un labākas darba vietas; |
| --- | --- |

—

norāda, ka reformējot Stabilitātes un izaugsmes paktu, nedrīkst ignorēt tā galveno mērķi — veidot tādu ekonomiku, kas dotu stingru pamatu Eiropas Savienības iedzīvotāju labklājībai un radītu vairāk un labākas darba vietas;

| — | mudina Eiropas Komisiju politiku un instrumentus optimāli piemērot tā, lai iespējami mazinātu budžeta ierobežojumu ietekmi stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajās politikas jomās; |
| --- | --- |

—

mudina Eiropas Komisiju politiku un instrumentus optimāli piemērot tā, lai iespējami mazinātu budžeta ierobežojumu ietekmi stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajās politikas jomās;

| — | aicina Eiropas Komisiju meklēt risinājumus, kas ļauj palielināt ES iedzīvotāju izpratni par ES centieniem un palīdz stiprināt Eiropas Savienības demokrātisko darbību; |
| --- | --- |

—

aicina Eiropas Komisiju meklēt risinājumus, kas ļauj palielināt ES iedzīvotāju izpratni par ES centieniem un palīdz stiprināt Eiropas Savienības demokrātisko darbību;

| — | mudina dalībvalstis piemērot principu par augšupēju atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, ar nepieciešamo institucionālo izmaiņu starpniecību budžeta disciplīnas prasības iekļaujot valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

—

mudina dalībvalstis piemērot principu par augšupēju atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, ar nepieciešamo institucionālo izmaiņu starpniecību budžeta disciplīnas prasības iekļaujot valstu tiesību aktos;

| — | norāda, ka nav pievērsta pietiekama uzmanība vietējo un reģionālo pašvaldību lomai budžeta pamatnostādņu izstrādē un tā izpildē. Komiteja ierosina tās iesaisti Eiropas pusgada procedūrā, lai varētu sniegt palīdzību, iespējams, paužot viedokli par Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par izaugsmi Eiropas Savienībā, kuru izskatīs pavasara Eiropadomes sanāksmē. Ekonomikas politikas koordinācijas mērķi ir jānostiprina, nodrošinot vietējo un reģionālo pašvaldību proporcionālu līdzdalības līmeni, jo īpaši attiecībā uz reģioniem, kuriem ir attiecīgas likumdevēja pilnvaras. |
| --- | --- |

—

norāda, ka nav pievērsta pietiekama uzmanība vietējo un reģionālo pašvaldību lomai budžeta pamatnostādņu izstrādē un tā izpildē. Komiteja ierosina tās iesaisti Eiropas pusgada procedūrā, lai varētu sniegt palīdzību, iespējams, paužot viedokli par Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par izaugsmi Eiropas Savienībā, kuru izskatīs pavasara Eiropadomes sanāksmē. Ekonomikas politikas koordinācijas mērķi ir jānostiprina, nodrošinot vietējo un reģionālo pašvaldību proporcionālu līdzdalības līmeni, jo īpaši attiecībā uz reģioniem, kuriem ir attiecīgas likumdevēja pilnvaras.

| Ziņotājs | : | Konstantinos Tatsis kgs (EL, PPE)
  Dramas, Kavalas un Ksanti prefektūras priekšsēdētājs |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokumenti | : | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai Bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana”
  COM(2010) 250 galīgā redakcija
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai Bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai”
  COM(2010) 367 galīgā redakcija |

Ziņotājs

:

Konstantinos Tatsis kgs (EL, PPE)

Dramas, Kavalas un Ksanti prefektūras priekšsēdētājs

Atsauces dokumenti

:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai Bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana”

COM(2010) 250 galīgā redakcija

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai Bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai”

COM(2010) 367 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

VISPĀRĒJAS PIEZĪMES

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu izstrādāt dalībvalstu īstenotās ekonomikas politikas koordinēšanas projektu, lai risinātu pasaules ekonomikas krīzes radītās problēmas un vienlaikus piedāvātu līdzekli Eiropas integrācijas sekmēšanai; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu izstrādāt dalībvalstu īstenotās ekonomikas politikas koordinēšanas projektu, lai risinātu pasaules ekonomikas krīzes radītās problēmas un vienlaikus piedāvātu līdzekli Eiropas integrācijas sekmēšanai;

| 2. | uzskata, ka Eiropas Komisijas priekšlikums ir pietiekami pamatots un ka tā mērķis ir Lisabonas līgumā paredzēto ekonomikas pārvaldības instrumentu pilnīga un efektīva izmantošana; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Eiropas Komisijas priekšlikums ir pietiekami pamatots un ka tā mērķis ir Lisabonas līgumā paredzēto ekonomikas pārvaldības instrumentu pilnīga un efektīva izmantošana;

| 3. | atbalsta Stabilitātes un izaugsmes pakta nostiprināšanu, lai panāktu labāku atbilstību minētajam paktam un spēcīgāku izaugsmi Eiropas Savienībā un tās reģionos; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Stabilitātes un izaugsmes pakta nostiprināšanu, lai panāktu labāku atbilstību minētajam paktam un spēcīgāku izaugsmi Eiropas Savienībā un tās reģionos;

| 4. | atzīst, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu ES dalībvalstis “ekonomikas politiku uzskata par vispārsvarīgu jautājumu un koordinē to Padomē” (121. pants), vienmēr ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu ES dalībvalstis “ekonomikas politiku uzskata par vispārsvarīgu jautājumu un koordinē to Padomē” (121. pants), vienmēr ievērojot subsidiaritātes principu;

| 5. | norāda, ka reformējot Stabilitātes un izaugsmes paktu, nedrīkst ignorēt tā galveno mērķi — veidot tādu ekonomiku, kas dotu stingru pamatu Eiropas Savienības iedzīvotāju labklājībai un radītu vairāk un labākas darba vietas; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka reformējot Stabilitātes un izaugsmes paktu, nedrīkst ignorēt tā galveno mērķi — veidot tādu ekonomiku, kas dotu stingru pamatu Eiropas Savienības iedzīvotāju labklājībai un radītu vairāk un labākas darba vietas;

| 6. | uzsver, ka visās reformās, kas tiks pieņemtas, jācenšas panākt vēlamo efektivitātes un demokrātijas līdzsvaru, lai nostiprinātu Eiropas Savienību, un tāpēc iebilst pret tādiem priekšlikumiem kā balsstiesību atņemšana gadījumos, kas nav minēti Līgumos; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka visās reformās, kas tiks pieņemtas, jācenšas panākt vēlamo efektivitātes un demokrātijas līdzsvaru, lai nostiprinātu Eiropas Savienību, un tāpēc iebilst pret tādiem priekšlikumiem kā balsstiesību atņemšana gadījumos, kas nav minēti Līgumos;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka finanšu uzraudzībā galvenā uzmanība atkal tiek pievērsta dalībvalstu budžeta deficītam un valsts parādam, lai novērstu dalībvalstu budžeta disciplīnas turpmāku pasliktināšanos; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka finanšu uzraudzībā galvenā uzmanība atkal tiek pievērsta dalībvalstu budžeta deficītam un valsts parādam, lai novērstu dalībvalstu budžeta disciplīnas turpmāku pasliktināšanos;

| 8. | vienlaikus norāda, ka valstu ekonomikas politiku nepilnīgas saskaņošanas dēļ, piemēram, dalībvalstis ar vāju ekonomiku ievērojami apgrūtina pārmērīgas aizņēmumu procentu likmes; |
| --- | --- |

8.

vienlaikus norāda, ka valstu ekonomikas politiku nepilnīgas saskaņošanas dēļ, piemēram, dalībvalstis ar vāju ekonomiku ievērojami apgrūtina pārmērīgas aizņēmumu procentu likmes;

| 9. | pauž bažas par to, vai Eiropas Komisijas ierosinātie pasākumi, lai atjaunotu Stabilitātes un izaugsmes pakta stingru piemērošanu, ir efektīvi, un atkārtoti uzsver, ka jāievēro proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par to, vai Eiropas Komisijas ierosinātie pasākumi, lai atjaunotu Stabilitātes un izaugsmes pakta stingru piemērošanu, ir efektīvi, un atkārtoti uzsver, ka jāievēro proporcionalitātes princips;

| 10. | brīdina, ka paziņojumā minētie daudzie grozījumi sekundārajos tiesību aktos var radīt aizkavēšanos, un aicina dalībvalstis neatkarīgi no šīm izmaiņām nekavējoties ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus; |
| --- | --- |

10.

brīdina, ka paziņojumā minētie daudzie grozījumi sekundārajos tiesību aktos var radīt aizkavēšanos, un aicina dalībvalstis neatkarīgi no šīm izmaiņām nekavējoties ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus;

| 11. | pieņem zināšanai Eiropas Komisijas priekšlikumu par pasākumiem, lai nodrošinātu to, ka euro zonas dalībvalstis ievēro stabilitātes paktu, un neatbalsta iespējamo Komisijas sākotnējā ierosinājuma pieņemšanu, proti, pārkāpumu gadījumā apturēt kohēzijas politikas, kopējās lauksaimniecības politikas vai kopējās zivsaimniecības politikas ietvaros paredzētā finansējuma piešķiršanu dalībvalstij, jo tas ir pilnīgā pretrunā ar proporcionalitātes principu un vissmagāk skartu mazāk attīstītos reģionus, kuriem strukturālo nepilnību pārvarēšanai ir ļoti vajadzīgas kopīgi finansētās programmas; |
| --- | --- |

11.

pieņem zināšanai Eiropas Komisijas priekšlikumu par pasākumiem, lai nodrošinātu to, ka euro zonas dalībvalstis ievēro stabilitātes paktu, un neatbalsta iespējamo Komisijas sākotnējā ierosinājuma pieņemšanu, proti, pārkāpumu gadījumā apturēt kohēzijas politikas, kopējās lauksaimniecības politikas vai kopējās zivsaimniecības politikas ietvaros paredzētā finansējuma piešķiršanu dalībvalstij, jo tas ir pilnīgā pretrunā ar proporcionalitātes principu un vissmagāk skartu mazāk attīstītos reģionus, kuriem strukturālo nepilnību pārvarēšanai ir ļoti vajadzīgas kopīgi finansētās programmas;

| 12. | norāda. ka izkļūšanai no krīzes vajadzīgs pasākumu kopums, lai Eiropā vienlaikus ar budžeta reformu atsāktos stabila, līdzsvarota un ilstspējīga izaugsme; |
| --- | --- |

12.

norāda. ka izkļūšanai no krīzes vajadzīgs pasākumu kopums, lai Eiropā vienlaikus ar budžeta reformu atsāktos stabila, līdzsvarota un ilstspējīga izaugsme;

| 13. | atgādina, ka Eiropas integrāciju nevar panākt īsā laikā, jo tas ir pastāvīgas attīstības process, kurā tāda ekonomikas krīze kā pašreizējā var sekmēt radikālas un plašas reformas, kas veicina gan ekonomikas konkurētspēju, gan arī Eiropas Savienības turpmāko virzību; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka Eiropas integrāciju nevar panākt īsā laikā, jo tas ir pastāvīgas attīstības process, kurā tāda ekonomikas krīze kā pašreizējā var sekmēt radikālas un plašas reformas, kas veicina gan ekonomikas konkurētspēju, gan arī Eiropas Savienības turpmāko virzību;

| 14. | piekrīt, ka budžeta pielāgojumi atbilstīgi paziņojumā minētajām prasībām būtiski ietekmēs daudzas politikas jomas, tostarp reģionālo politiku, sociālo politiku un ar kohēziju un inovāciju saistītās politikas jomas, un tādēļ aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai budžeta deficīta jautājumus risinātu proporcionālā un līdzsvarotā veidā; |
| --- | --- |

14.

piekrīt, ka budžeta pielāgojumi atbilstīgi paziņojumā minētajām prasībām būtiski ietekmēs daudzas politikas jomas, tostarp reģionālo politiku, sociālo politiku un ar kohēziju un inovāciju saistītās politikas jomas, un tādēļ aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai budžeta deficīta jautājumus risinātu proporcionālā un līdzsvarotā veidā;

| 15. | mudina Eiropas Komisiju politiku un instrumentus optimāli piemērot tā, lai iespējami mazinātu budžeta ierobežojumu ietekmi stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajās politikas jomās; |
| --- | --- |

15.

mudina Eiropas Komisiju politiku un instrumentus optimāli piemērot tā, lai iespējami mazinātu budžeta ierobežojumu ietekmi stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajās politikas jomās;

| 16. | aicina Eiropas Komisiju meklēt risinājumus, kas ļauj palielināt ES iedzīvotāju izpratni par ES centieniem un palīdz stiprināt Eiropas Savienības demokrātisko darbību; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Komisiju meklēt risinājumus, kas ļauj palielināt ES iedzīvotāju izpratni par ES centieniem un palīdz stiprināt Eiropas Savienības demokrātisko darbību;

| 17. | uzsver, ka monetārā savienība un euro ir ļoti nozīmīgi ES sasniegumi, tai īstenojot vienoto tirgu un nodrošinot labākas iespējas un dzīves apstākļus dažādās dalībvalstīs, un uzskata, ka, pārskatot nosacījumus, būs nepieciešama ļoti rūpīga pieeja, lai minētos sasniegumus saglabātu un nostiprinātu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka monetārā savienība un euro ir ļoti nozīmīgi ES sasniegumi, tai īstenojot vienoto tirgu un nodrošinot labākas iespējas un dzīves apstākļus dažādās dalībvalstīs, un uzskata, ka, pārskatot nosacījumus, būs nepieciešama ļoti rūpīga pieeja, lai minētos sasniegumus saglabātu un nostiprinātu;

| 18. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un dalībvalstu kopīgos centienus, izvirzot dalībvalstu mērķus stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros un nosakot šķēršļus, kas kavē izaugsmi; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un dalībvalstu kopīgos centienus, izvirzot dalībvalstu mērķus stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros un nosakot šķēršļus, kas kavē izaugsmi;

| 19. | atkārtoti uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi, sekmējot uzņēmējdarbības, apmācības, inovācijas, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas politiku un aicina dalībvalstis pastiprināt uzraudzības mehānisma reģionālo un vietējo dimensiju, lai tas būtu pietiekami stingrs un uzticams, kā arī pieprasa nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu gan stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu noteikšanā, gan attiecīgo politiku īstenošanā; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi, sekmējot uzņēmējdarbības, apmācības, inovācijas, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas politiku un aicina dalībvalstis pastiprināt uzraudzības mehānisma reģionālo un vietējo dimensiju, lai tas būtu pietiekami stingrs un uzticams, kā arī pieprasa nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu gan stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu noteikšanā, gan attiecīgo politiku īstenošanā;

| 20. | aicina dalībvalstis paātrināt reformas, kuru nepieciešamību radījusi krīze, jo tieši tās palīdzēs veidot spēcīgu un konkurētspējīgu Eiropas Savienību, kad krīze būs beigusies; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis paātrināt reformas, kuru nepieciešamību radījusi krīze, jo tieši tās palīdzēs veidot spēcīgu un konkurētspējīgu Eiropas Savienību, kad krīze būs beigusies;

EFEKTĪVI UN UZ IZAUGSMI VIRZĪTI PASĀKUMI, LAI SEKMĒTU STABILITĀTES PAKTA NOTEIKUMU IEVĒROŠANU

| 21. | norāda, ka nelīdzsvarota budžeta iemesli var būt vairāki, tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par valsts parāda padziļinātu kvalitatīvu analīzi. Norādot uz privāto parādu ietekmi, Komiteja atzinīgi vērtē to iekļaušanu minētajā analīzē, vienlaikus uzsverot banku sistēmas nozīmīgumu veselīgā tautsaimniecībā; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka nelīdzsvarota budžeta iemesli var būt vairāki, tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par valsts parāda padziļinātu kvalitatīvu analīzi. Norādot uz privāto parādu ietekmi, Komiteja atzinīgi vērtē to iekļaušanu minētajā analīzē, vienlaikus uzsverot banku sistēmas nozīmīgumu veselīgā tautsaimniecībā;

| 22. | pauž bažas par to, vai paredzētās sankcijas ir samērīgas un pietiekami efektīvas, un iebilst pret jebkādiem priekšlikumiem par attīstības jomas politikai paredzēto līdzekļu samazināšanu; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par to, vai paredzētās sankcijas ir samērīgas un pietiekami efektīvas, un iebilst pret jebkādiem priekšlikumiem par attīstības jomas politikai paredzēto līdzekļu samazināšanu;

| 23. | atgādina, ka kohēzijas politika, kopējā lauksaimniecības un kopējā zivsaimniecības politika ir ES attīstības stūrakmeņi. Apšaubīt to mērķus nebūtu lietderīgi, un tas būtu pretrunā gan ar paziņojuma mērķi, gan ar ES politikas pamatnostādnēm. Jebkurā gadījumā attiecīgais finansējums būtu jāpiešķir tikai tad, ja ir gūts apstiprinājums par tā labu pārvaldību, turklāt to nedrīkstētu izmantot nekādiem citiem mērķiem; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka kohēzijas politika, kopējā lauksaimniecības un kopējā zivsaimniecības politika ir ES attīstības stūrakmeņi. Apšaubīt to mērķus nebūtu lietderīgi, un tas būtu pretrunā gan ar paziņojuma mērķi, gan ar ES politikas pamatnostādnēm. Jebkurā gadījumā attiecīgais finansējums būtu jāpiešķir tikai tad, ja ir gūts apstiprinājums par tā labu pārvaldību, turklāt to nedrīkstētu izmantot nekādiem citiem mērķiem;

| 24. | uzskata: lai gan ir paredzēti aizsardzības pasākumi, uz Eiropas Savienības budžeta līdzekļiem balstītam atbilstības ievērošanas mehānismam, kura mērķis ir nodrošināt, lai dalībvalstis ievēro savas saistības, varētu būt īpaši negatīvas sekas un tas varētu kavēt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Piemērojot paredzētās sankcijas, proti, pārtraucot vai atceļot ES līdzekļu piešķiršanu, finansiālais slogs no centrālās valdības tiktu pārcelts uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām, tādējādi katras dalībvalsts sabiedrībai, darba ņēmējiem un uzņēmējiem liekot uzņemties kolektīvu atbildību par attiecīgās dalībvalsts valdības politikas kļūdām. Tādējādi līdzekļu nepiešķiršana negatīvi ietekmēs izaugsmi un pat varētu padziļināt budžeta nelīdzsvarotību, jo attiecīgos pasākumus piemēros dalībvalstīm, kas jau saskaras ar būtiskām finansiālām problēmām; |
| --- | --- |

24.

uzskata: lai gan ir paredzēti aizsardzības pasākumi, uz Eiropas Savienības budžeta līdzekļiem balstītam atbilstības ievērošanas mehānismam, kura mērķis ir nodrošināt, lai dalībvalstis ievēro savas saistības, varētu būt īpaši negatīvas sekas un tas varētu kavēt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Piemērojot paredzētās sankcijas, proti, pārtraucot vai atceļot ES līdzekļu piešķiršanu, finansiālais slogs no centrālās valdības tiktu pārcelts uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām, tādējādi katras dalībvalsts sabiedrībai, darba ņēmējiem un uzņēmējiem liekot uzņemties kolektīvu atbildību par attiecīgās dalībvalsts valdības politikas kļūdām. Tādējādi līdzekļu nepiešķiršana negatīvi ietekmēs izaugsmi un pat varētu padziļināt budžeta nelīdzsvarotību, jo attiecīgos pasākumus piemēros dalībvalstīm, kas jau saskaras ar būtiskām finansiālām problēmām;

| 25. | brīdina, ka uz Eiropas Savienības budžeta līdzekļiem balstītu sankciju nenovēršamā pārrobežu ietekme apdraudēs teritoriālo kohēziju un dalībvalstu saistību izpildi; |
| --- | --- |

25.

brīdina, ka uz Eiropas Savienības budžeta līdzekļiem balstītu sankciju nenovēršamā pārrobežu ietekme apdraudēs teritoriālo kohēziju un dalībvalstu saistību izpildi;

| 26. | tāpat norāda, ka nesamērīgi stingru sankciju piemērošana mazinās sabiedrības atbalstu Eiropas integrācijai. Tāpēc jāparedz sankcijas, kas nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savus pienākumus un vienlaikus labāk informē sabiedrību par budžeta disciplīnas un struktūrfondu izmantošanas nozīmi valsts politikas efektivitātes uzlabošanā; |
| --- | --- |

26.

tāpat norāda, ka nesamērīgi stingru sankciju piemērošana mazinās sabiedrības atbalstu Eiropas integrācijai. Tāpēc jāparedz sankcijas, kas nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savus pienākumus un vienlaikus labāk informē sabiedrību par budžeta disciplīnas un struktūrfondu izmantošanas nozīmi valsts politikas efektivitātes uzlabošanā;

| 27. | norāda, ka paredzētajām sankcijām jābūt realizējamām un pārliecinošām, jo tikai tādējādi var nodrošināt jaunā Stabilitātes un izaugsmes pakta leģitimitāti; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka paredzētajām sankcijām jābūt realizējamām un pārliecinošām, jo tikai tādējādi var nodrošināt jaunā Stabilitātes un izaugsmes pakta leģitimitāti;

| 28. | aicina Eiropas Komisiju un Padomi izpētīt, kā būtu iespējams ātrāk rīkoties nelīdzsvarota budžeta gadījumā, vienlaikus ievērojot ilgtspējas un proporcionalitātes principus un sankcijas piemērojot pakāpeniski; |
| --- | --- |

28.

aicina Eiropas Komisiju un Padomi izpētīt, kā būtu iespējams ātrāk rīkoties nelīdzsvarota budžeta gadījumā, vienlaikus ievērojot ilgtspējas un proporcionalitātes principus un sankcijas piemērojot pakāpeniski;

| 29. | mudina dalībvalstis piemērot principu par augšupēju atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, ar nepieciešamo institucionālo izmaiņu starpniecību budžeta disciplīnas prasības iekļaujot valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

29.

mudina dalībvalstis piemērot principu par augšupēju atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, ar nepieciešamo institucionālo izmaiņu starpniecību budžeta disciplīnas prasības iekļaujot valstu tiesību aktos;

| 30. | uzsver augšupējas pieejas nozīmi arī saistībā ar vietējo un reģionālo pašvaldību lomu resursu labā pārvaldīšanā, ekonomikas politikas īstenošanā, kā arī izaugsmes problēmu ātrā apzināšanā vietējā līmenī; |
| --- | --- |

30.

uzsver augšupējas pieejas nozīmi arī saistībā ar vietējo un reģionālo pašvaldību lomu resursu labā pārvaldīšanā, ekonomikas politikas īstenošanā, kā arī izaugsmes problēmu ātrā apzināšanā vietējā līmenī;

| 31. | aicina dalībvalstis sekmēt kohēzijai paredzēto līdzekļu pārvaldības lielāku decentralizāciju, lai stiprinātu pārredzamību un atbildību ES līdzekļu izmantošanā. Tikai vietējās un reģionālās pašvaldības pietiekami pārzina vietējās un reģionālās vajadzības, un tikai tās var veikt nepieciešamos uzlabojumus un pielāgojumus. Tādējādi vietējo pašvaldību loma ES līdzekļu pārvaldībā kļūtu skaidrāka; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis sekmēt kohēzijai paredzēto līdzekļu pārvaldības lielāku decentralizāciju, lai stiprinātu pārredzamību un atbildību ES līdzekļu izmantošanā. Tikai vietējās un reģionālās pašvaldības pietiekami pārzina vietējās un reģionālās vajadzības, un tikai tās var veikt nepieciešamos uzlabojumus un pielāgojumus. Tādējādi vietējo pašvaldību loma ES līdzekļu pārvaldībā kļūtu skaidrāka;

RŪPĪGA IZAUGSMES KOORDINĒŠANA, AKTĪVI LĪDZDARBOJOTIES REĢIONĀLAJĀM PAŠVALDĪBĀM

| 32. | norāda: lai stiprinātu euro un vienoto tirgu, ir jāuzlabo Eiropas kopējā finanšu pārvaldība, piemēram, aizliedzot spekulatīvus darījumus ar valsts parāda segšanai paredzētiem produktiem un darījumus, kuros iesaistītas nodokļu oāzes; |
| --- | --- |

32.

norāda: lai stiprinātu euro un vienoto tirgu, ir jāuzlabo Eiropas kopējā finanšu pārvaldība, piemēram, aizliedzot spekulatīvus darījumus ar valsts parāda segšanai paredzētiem produktiem un darījumus, kuros iesaistītas nodokļu oāzes;

| 33. | atzinīgi vērtē ideju par vienotas sistēmas, proti, “Eiropas pusgada” izveidi, lai kontrolētu dalībvalstu budžeta procedūras un parāda līmeni, un ierosinājumu uzraudzību attiecināt arī uz makroekonomiskā līdzsvara trūkumu; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē ideju par vienotas sistēmas, proti, “Eiropas pusgada” izveidi, lai kontrolētu dalībvalstu budžeta procedūras un parāda līmeni, un ierosinājumu uzraudzību attiecināt arī uz makroekonomiskā līdzsvara trūkumu;

| 34. | norāda, ka nav pievērsta pietiekama uzmanība vietējo un reģionālo pašvaldību lomai budžeta pamatnostādņu izstrādē un tā izpildē. Komiteja ierosina tās iesaisti Eiropas pusgada procedūrā, lai varētu sniegt palīdzību, iespējams, paužot viedokli par Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par izaugsmi Eiropas Savienībā, kuru izskatīs pavasara Eiropadomes sanāksmē. Ekonomikas politikas koordinācijas mērķi ir jānostiprina, nodrošinot vietējo un reģionālo pašvaldību proporcionālu līdzdalības līmeni, jo īpaši attiecībā uz reģioniem, kuriem ir attiecīgas likumdevēja pilnvaras; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka nav pievērsta pietiekama uzmanība vietējo un reģionālo pašvaldību lomai budžeta pamatnostādņu izstrādē un tā izpildē. Komiteja ierosina tās iesaisti Eiropas pusgada procedūrā, lai varētu sniegt palīdzību, iespējams, paužot viedokli par Eiropas Komisijas ikgadējo ziņojumu par izaugsmi Eiropas Savienībā, kuru izskatīs pavasara Eiropadomes sanāksmē. Ekonomikas politikas koordinācijas mērķi ir jānostiprina, nodrošinot vietējo un reģionālo pašvaldību proporcionālu līdzdalības līmeni, jo īpaši attiecībā uz reģioniem, kuriem ir attiecīgas likumdevēja pilnvaras;

| 35. | ierosinot instrumentus, kas saistīti ar koordinācijas pasākumiem, būtu jāņem vērā vietējā līmeņa horizontālās politikas un budžeta politikas, kurai ir centrāla nozīme, mijiedarbība, kā arī ilgtermiņa ilgtspējas dimensija un aktīva nodarbinātības politika; |
| --- | --- |

35.

ierosinot instrumentus, kas saistīti ar koordinācijas pasākumiem, būtu jāņem vērā vietējā līmeņa horizontālās politikas un budžeta politikas, kurai ir centrāla nozīme, mijiedarbība, kā arī ilgtermiņa ilgtspējas dimensija un aktīva nodarbinātības politika;

| 36. | uzsver salīdzinošo pārskatu un paraugprakses apmaiņas nozīmīgumu budžeta izstrādē un tā izpildē, tomēr pauž bažas par iespējamu kavēšanos un birokrātiskiem sarežģījumiem, kas varētu rasties, ierosinātos risinājumus ieviešot budžeta izstrādes, pieņemšanas un izpildes procedūrā; |
| --- | --- |

36.

uzsver salīdzinošo pārskatu un paraugprakses apmaiņas nozīmīgumu budžeta izstrādē un tā izpildē, tomēr pauž bažas par iespējamu kavēšanos un birokrātiskiem sarežģījumiem, kas varētu rasties, ierosinātos risinājumus ieviešot budžeta izstrādes, pieņemšanas un izpildes procedūrā;

| 37. | uzskata, ka nepieciešamās ekonomiskās attīstības sasniegšanai Eiropas Savienības dalībvalstīs ir jāievieš strukturālas reformas daudzās jomās, tostarp budžeta disciplīnas un valsts finanšu kontroles politikā, zināšanu un inovācijas politikā, visneaizsargātāko sabiedrības grupu aizsardzībā sociālās politikas ietvaros, konkurences politikā un sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes nodrošināšanas politikā. Tādēļ Komiteja mudina dalībvalstis noteikt tālejošus mērķus attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” un aicina Padomi ievērojami palielināt Eiropas Savienības budžetu, lai pieejamie līdzekļi būtu atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka nepieciešamās ekonomiskās attīstības sasniegšanai Eiropas Savienības dalībvalstīs ir jāievieš strukturālas reformas daudzās jomās, tostarp budžeta disciplīnas un valsts finanšu kontroles politikā, zināšanu un inovācijas politikā, visneaizsargātāko sabiedrības grupu aizsardzībā sociālās politikas ietvaros, konkurences politikā un sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes nodrošināšanas politikā. Tādēļ Komiteja mudina dalībvalstis noteikt tālejošus mērķus attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” un aicina Padomi ievērojami palielināt Eiropas Savienības budžetu, lai pieejamie līdzekļi būtu atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem;

| 38. | ar interesi gaida Eiropas Komisijas tiesību aktu priekšlikumus un rūpīgi izskatīs to ietekmi uz dalībvalstu reģionālajām un vietējām pašvaldībām. |
| --- | --- |

38.

ar interesi gaida Eiropas Komisijas tiesību aktu priekšlikumus un rūpīgi izskatīs to ietekmi uz dalībvalstu reģionālajām un vietējām pašvaldībām.

Briselē, 2010. gada 1. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/23

---

Reģionu komitejas atzinums “Romu sociālā un ekonomiskā integrācija Eiropā”

2011/C 42/05

REĢIONU KOMITEJA

| — | īpaši norāda, ka dažās dalībvalstīs joprojām pastāv diskriminācija un dažādu veidu sociālā atstumtība; atzīst, ka romu sanitārie un sociāli ekonomiskie apstākļi vispārīgi ir sliktāki salīdzinājumā ar citām mazākumtautībām, viņu bērni mazāk apmeklē skolu un bezdarba līmenis ir augstāks; |
| --- | --- |

—

īpaši norāda, ka dažās dalībvalstīs joprojām pastāv diskriminācija un dažādu veidu sociālā atstumtība; atzīst, ka romu sanitārie un sociāli ekonomiskie apstākļi vispārīgi ir sliktāki salīdzinājumā ar citām mazākumtautībām, viņu bērni mazāk apmeklē skolu un bezdarba līmenis ir augstāks;

| — | atzīst, ka kopumā netrūkst Eiropas līdzekļu romu integrācijas programmu izstrādei, bet norāda, ka valstu un/vai reģionālā un vietējā līmenī tos pietiekami un pastāvīgi neizmanto, un viens no šķēršļiem to izmantošanai ir arī romu kopienu nepietiekamā līdzdalība plānošanā; |
| --- | --- |

—

atzīst, ka kopumā netrūkst Eiropas līdzekļu romu integrācijas programmu izstrādei, bet norāda, ka valstu un/vai reģionālā un vietējā līmenī tos pietiekami un pastāvīgi neizmanto, un viens no šķēršļiem to izmantošanai ir arī romu kopienu nepietiekamā līdzdalība plānošanā;

| — | uzskata, ka Eiropas platformai romu iekļaušanai būtu lielāka ietekme un panākumi, ja koordinācijas mehānismam būtu oficiāls statuss, iesaistot Komisiju un visas dalībvalstis un nodrošinot ciešāku sadarbību ar vietējām pašvaldībām un nevalstiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka Eiropas platformai romu iekļaušanai būtu lielāka ietekme un panākumi, ja koordinācijas mehānismam būtu oficiāls statuss, iesaistot Komisiju un visas dalībvalstis un nodrošinot ciešāku sadarbību ar vietējām pašvaldībām un nevalstiskajām organizācijām;

| — | vērš uzmanību uz to, ka a) vietējās pašvaldības nedrīkst atstāt vienas, īstenojot romu kopienu sociālās iekļaušanas pasākumus; b) ir vajadzīgi teritoriāli integrēti reģionāli pasākumi un dažādu veidu sadarbība ar migrējošo romu izcelsmes valstīm; c) vietēja līmeņa pasākumus var īstenot tikai pienācīgi funkcionējošas Eiropas mobilitātes apstākļos un saskaņā ar Eiropas un valstu politikām diskriminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

—

vērš uzmanību uz to, ka a) vietējās pašvaldības nedrīkst atstāt vienas, īstenojot romu kopienu sociālās iekļaušanas pasākumus; b) ir vajadzīgi teritoriāli integrēti reģionāli pasākumi un dažādu veidu sadarbība ar migrējošo romu izcelsmes valstīm; c) vietēja līmeņa pasākumus var īstenot tikai pienācīgi funkcionējošas Eiropas mobilitātes apstākļos un saskaņā ar Eiropas un valstu politikām diskriminācijas novēršanai;

| — | apņemas sadarboties ar Komisiju, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, lai veicinātu politiku vienotību un saskaņotību, apkopotu labāko praksi un popularizētu sasniegtos rezultātus, sekmētu lielāku informētību vietējās pārvaldes iestādēs, stiprinātu vietējo pašvaldību plānošanas spēju ar mērķi īstenot projektus romu diskriminācijas un segregācijas novēršanai un integrācijas veicināšanai. |
| --- | --- |

—

apņemas sadarboties ar Komisiju, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, lai veicinātu politiku vienotību un saskaņotību, apkopotu labāko praksi un popularizētu sasniegtos rezultātus, sekmētu lielāku informētību vietējās pārvaldes iestādēs, stiprinātu vietējo pašvaldību plānošanas spēju ar mērķi īstenot projektus romu diskriminācijas un segregācijas novēršanai un integrācijas veicināšanai.

| Ziņotājs | : | Alvaro Ancisi kgs (IT/PPE), Ravennas komūnas padomnieks |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokuments | : | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Romu sociālā un ekonomiskā integrācija Eiropā”
  COM(2010) 133 galīgā redakcija |

Ziņotājs

:

Alvaro Ancisi kgs (IT/PPE), Ravennas komūnas padomnieks

Atsauces dokuments

:

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Romu sociālā un ekonomiskā integrācija Eiropā”

COM(2010) 133 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Pašreizējais stāvoklis: ieilgusi problēma, ES līmeņa instrumenti un politika

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu un piekrīt vērtējumam, kurā uzsvērta ES un dalībvalstu kopēja atbildība par romu tautību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu un piekrīt vērtējumam, kurā uzsvērta ES un dalībvalstu kopēja atbildība par romu tautību;

| 2. | uzsver, ka Eiropas Komisijai ir jāizveido atbilstoša sistēma dalībvalstu savstarpējā dialoga stimulēšanai, praksē īstenojot vērtības, kas ir ES pamatā, lai apkarotu diskrimināciju un ksenofobijas izpausmes un sekmētu Savienības vislielākās etniskās minoritātes integrāciju; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Eiropas Komisijai ir jāizveido atbilstoša sistēma dalībvalstu savstarpējā dialoga stimulēšanai, praksē īstenojot vērtības, kas ir ES pamatā, lai apkarotu diskrimināciju un ksenofobijas izpausmes un sekmētu Savienības vislielākās etniskās minoritātes integrāciju;

| 3. | atbalsta Komisijas dienestu 2010. gada 7. aprīļa darba dokumentu “Romi Eiropā — Eiropas Savienības instrumentu un politiku īstenošana romu integrācijai. 2008.–2010. gada progresa ziņojums”; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Komisijas dienestu 2010. gada 7. aprīļa darba dokumentu “Romi Eiropā — Eiropas Savienības instrumentu un politiku īstenošana romu integrācijai. 2008.–2010. gada progresa ziņojums”;

| 4. | uzsver, ka Eiropas Komisijas rīcība, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, ir atbilstoša, jo romu kopienām ir starpvalstu raksturs un tās cieš no sociālās atstumtības dažādos Eiropas reģionos, tostarp, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; atzīst, ka ir ievērots proporcionalitātes princips, jo ar Eiropas Komisijas iniciatīvu nav izveidoti tiesiski instrumenti, bet paredzēti koordinācijas pasākumi, izmantojot atklātas koordinācijas metodi; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Eiropas Komisijas rīcība, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, ir atbilstoša, jo romu kopienām ir starpvalstu raksturs un tās cieš no sociālās atstumtības dažādos Eiropas reģionos, tostarp, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; atzīst, ka ir ievērots proporcionalitātes princips, jo ar Eiropas Komisijas iniciatīvu nav izveidoti tiesiski instrumenti, bet paredzēti koordinācijas pasākumi, izmantojot atklātas koordinācijas metodi;

| 5. | atgādina, ka līdz ar jaunu dalībvalstu, no kurām nāk lielākā daļa romu migrantu, uzņemšanu Eiropas Savienībā 2007. gada 1. janvārī to pilsoņi ir arī ES pilsoņi ar tādām pašām tiesībām kā citu dalībvalstu pilsoņi. Pārvietošanās brīvība ir vienas no ES galvenajām pilsoņu pamattiesībām, kas minētas ES Pamattiesību hartā. Komiteja arī atgādina, ka 2005. gada 26. aprīļa pievienošanās līgumā ir paredzēts, ka dalībvalstis var attiecināt uz minēto dalībvalstu pilsoņiem pagaidu ierobežojumus tikai piekļuvē darba tirgum un ka direktīva 2004/38 EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā attiecas bez izņēmuma uz visiem Kopienas pilsoņiem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka līdz ar jaunu dalībvalstu, no kurām nāk lielākā daļa romu migrantu, uzņemšanu Eiropas Savienībā 2007. gada 1. janvārī to pilsoņi ir arī ES pilsoņi ar tādām pašām tiesībām kā citu dalībvalstu pilsoņi. Pārvietošanās brīvība ir vienas no ES galvenajām pilsoņu pamattiesībām, kas minētas ES Pamattiesību hartā. Komiteja arī atgādina, ka 2005. gada 26. aprīļa pievienošanās līgumā ir paredzēts, ka dalībvalstis var attiecināt uz minēto dalībvalstu pilsoņiem pagaidu ierobežojumus tikai piekļuvē darba tirgum un ka direktīva 2004/38 EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā attiecas bez izņēmuma uz visiem Kopienas pilsoņiem;

| 6. | uzsver, ka ierobežojumiem piekļuvē darba tirgum (kaut arī tie ir atbilstoši Eiropas tiesību aktiem) nevajadzētu būt par iemeslu šo pilsoņu nedrošībai un dalībvalstīm nevajadzētu vairāk nekā 3 mēnešus izskatīt darba atļaujas pieteikumus, jo šis apstāklis attiecīgajiem pilsoņiem liedz uzturēties attiecīgajā dalībvalstī ilgāk nekā trīs mēnešus; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ierobežojumiem piekļuvē darba tirgum (kaut arī tie ir atbilstoši Eiropas tiesību aktiem) nevajadzētu būt par iemeslu šo pilsoņu nedrošībai un dalībvalstīm nevajadzētu vairāk nekā 3 mēnešus izskatīt darba atļaujas pieteikumus, jo šis apstāklis attiecīgajiem pilsoņiem liedz uzturēties attiecīgajā dalībvalstī ilgāk nekā trīs mēnešus;

| 7. | īpaši norāda, ka dažās dalībvalstīs joprojām pastāv diskriminācija un dažādu veidu sociālā atstumtība; atzīst, ka romu sanitārie un sociāli ekonomiskie apstākļi vispārīgi ir sliktāki salīdzinājumā ar citām mazākumtautībām, viņu bērni mazāk apmeklē skolu un bezdarba līmenis ir augstāks; uzsver, ka romu atstumtība rada arī nopietnas saimnieciskas sekas tiešu un netiešu izmaksu veidā; |
| --- | --- |

7.

īpaši norāda, ka dažās dalībvalstīs joprojām pastāv diskriminācija un dažādu veidu sociālā atstumtība; atzīst, ka romu sanitārie un sociāli ekonomiskie apstākļi vispārīgi ir sliktāki salīdzinājumā ar citām mazākumtautībām, viņu bērni mazāk apmeklē skolu un bezdarba līmenis ir augstāks; uzsver, ka romu atstumtība rada arī nopietnas saimnieciskas sekas tiešu un netiešu izmaksu veidā;

| 8. | tādēļ aicina Komisiju nodrošināt valstu tiesību aktu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un kontrolēt arī īstenotās prakses atbilstību ES tiesību autentiskai interpretācijai; |
| --- | --- |

8.

tādēļ aicina Komisiju nodrošināt valstu tiesību aktu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un kontrolēt arī īstenotās prakses atbilstību ES tiesību autentiskai interpretācijai;

| 9. | vēlas, lai jebkāda — gan valstu, gan vietējā līmeņa — politika izvairītos no negatīvu stereotipu radīšanas par romu tautības pārstāvjiem un viņu ekspluatēšanas, mākslīgi dodot priekšroku uz drošību balstītai pieejai tā vietā, lai šīs kopienas objektīvi integrētu saimnieciskajā un sociālajā vidē; jo īpaši atgādina, ka romu grupveida izraidīšana, neizskatot katru gadījumu atsevišķi, nerespektē Kopienas garantijas par likumību un aicina dalībvalstis neveikt repatriāciju, kuras pamatā ir noteikumi, kas īpaši vērsti pret romiem; |
| --- | --- |

9.

vēlas, lai jebkāda — gan valstu, gan vietējā līmeņa — politika izvairītos no negatīvu stereotipu radīšanas par romu tautības pārstāvjiem un viņu ekspluatēšanas, mākslīgi dodot priekšroku uz drošību balstītai pieejai tā vietā, lai šīs kopienas objektīvi integrētu saimnieciskajā un sociālajā vidē; jo īpaši atgādina, ka romu grupveida izraidīšana, neizskatot katru gadījumu atsevišķi, nerespektē Kopienas garantijas par likumību un aicina dalībvalstis neveikt repatriāciju, kuras pamatā ir noteikumi, kas īpaši vērsti pret romiem;

| 10. | apzinās, ka šajā dokumentā lietotais termins “romi” ir visapverošs, kurā ietvertas arī citas tautību grupas ar līdzīgām kultūras iezīmēm un ar sociālās marginalizācijas un atstumtības vēsturi Eiropas sabiedrībā (sinti, čigāni, ceļotāji, kali, gājēji, aškali u. c.), bet tas nekādā gadījumā nenozīmē vienkāršotu skatījumu uz minētajām grupām un to asimilāciju vienotā sociālā un kultūras identitātē; |
| --- | --- |

10.

apzinās, ka šajā dokumentā lietotais termins “romi” ir visapverošs, kurā ietvertas arī citas tautību grupas ar līdzīgām kultūras iezīmēm un ar sociālās marginalizācijas un atstumtības vēsturi Eiropas sabiedrībā (sinti, čigāni, ceļotāji, kali, gājēji, aškali u. c.), bet tas nekādā gadījumā nenozīmē vienkāršotu skatījumu uz minētajām grupām un to asimilāciju vienotā sociālā un kultūras identitātē;

| 11. | atzīst, ka Eiropas līmenī pieņemtie instrumenti un rīcībpolitikas, lai veicinātu romu integrāciju, ir atbilstoši, bet pastāv plaisa to īstenošanai valstu, reģionālā un vietējā līmenī gan spēcīgu partnerattiecību un koordinācijas mehānismu trūkuma dēļ, gan tāpēc, ka trūkst piemērotu vietēja līmeņa instrumentu, ar kuriem varētu mainītu konkrētus romu dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka Eiropas līmenī pieņemtie instrumenti un rīcībpolitikas, lai veicinātu romu integrāciju, ir atbilstoši, bet pastāv plaisa to īstenošanai valstu, reģionālā un vietējā līmenī gan spēcīgu partnerattiecību un koordinācijas mehānismu trūkuma dēļ, gan tāpēc, ka trūkst piemērotu vietēja līmeņa instrumentu, ar kuriem varētu mainītu konkrētus romu dzīves apstākļus;

| 12. | tomēr uzsver, ka šī plaisa un vietējo pašvaldību grūtības nav skaidrojamas tikai ar aizspriedumiem un stereotipiem pašvaldībās un vietējās kopienās, bet vispārīgi par to ir atbildīgas arī valstu valdības, kuras nosaka normatīvo pamatu, kā arī šādas grūtības izriet no tā, ka ne vienmēr ir skaidri nošķirta dažādu pārvaldes līmeņu kompetence cīņas ar sociālo atstumtību jomā un ir nepietiekama vertikālā sadarbība starp centrālo valdību un vietējām pašvaldībām; atgādina, ka daudzi Eiropas līmeņa labas prakses piemēri romu integrācijai sabiedrībā galvenokārt pamatojas uz vietējo iestāžu uzsāktajiem projektiem un izmēģinājuma iniciatīvām; |
| --- | --- |

12.

tomēr uzsver, ka šī plaisa un vietējo pašvaldību grūtības nav skaidrojamas tikai ar aizspriedumiem un stereotipiem pašvaldībās un vietējās kopienās, bet vispārīgi par to ir atbildīgas arī valstu valdības, kuras nosaka normatīvo pamatu, kā arī šādas grūtības izriet no tā, ka ne vienmēr ir skaidri nošķirta dažādu pārvaldes līmeņu kompetence cīņas ar sociālo atstumtību jomā un ir nepietiekama vertikālā sadarbība starp centrālo valdību un vietējām pašvaldībām; atgādina, ka daudzi Eiropas līmeņa labas prakses piemēri romu integrācijai sabiedrībā galvenokārt pamatojas uz vietējo iestāžu uzsāktajiem projektiem un izmēģinājuma iniciatīvām;

| 13. | atzīst, ka kopumā netrūkst Eiropas līdzekļu romu integrācijas programmu izstrādei (Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)), bet norāda, ka valstu un/vai reģionālā un vietējā līmenī tos pietiekami un pastāvīgi neizmanto, un viens no šķēršļiem to izmantošanai ir arī romu kopienu nepietiekamā līdzdalība plānošanā, arī tāpēc, ka romi ne vienmēr spēj pašorganizēties un būt aktīvi pilsoniskās sabiedrības locekļi; |
| --- | --- |

13.

atzīst, ka kopumā netrūkst Eiropas līdzekļu romu integrācijas programmu izstrādei (Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)), bet norāda, ka valstu un/vai reģionālā un vietējā līmenī tos pietiekami un pastāvīgi neizmanto, un viens no šķēršļiem to izmantošanai ir arī romu kopienu nepietiekamā līdzdalība plānošanā, arī tāpēc, ka romi ne vienmēr spēj pašorganizēties un būt aktīvi pilsoniskās sabiedrības locekļi;

| 14. | uzskata, ka gan Eiropas Komisijai, gan dalībvalstīm sadarbībā ar vietējām pašvaldībām un izmantojot saskaņotus pasākumus aktīvāk jāveicina iespējas, ko sniedz Eiropas politika un finansēšanas programmas attiecībā uz romu minoritātes sociālo integrāciju un jo īpaši konkrētie pasākumi, kas paredzēti no valsts un valsti ceļojošajiem romiem; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka gan Eiropas Komisijai, gan dalībvalstīm sadarbībā ar vietējām pašvaldībām un izmantojot saskaņotus pasākumus aktīvāk jāveicina iespējas, ko sniedz Eiropas politika un finansēšanas programmas attiecībā uz romu minoritātes sociālo integrāciju un jo īpaši konkrētie pasākumi, kas paredzēti no valsts un valsti ceļojošajiem romiem;

ES platforma romu iekļaušanai

| 15. | atbalsta viedokli, ka “ES platforma romu iekļaušanai” ir forums, kurā aicinātas sadarboties visas ieinteresētās puses (valdības, starptautiskās organizācijas, NVO, eksperti, pilsoniskā sabiedrība), kas ir iesaistītas dažādos līmeņos, lai veicinātu romu integrāciju un labākās prakses un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

15.

atbalsta viedokli, ka “ES platforma romu iekļaušanai” ir forums, kurā aicinātas sadarboties visas ieinteresētās puses (valdības, starptautiskās organizācijas, NVO, eksperti, pilsoniskā sabiedrība), kas ir iesaistītas dažādos līmeņos, lai veicinātu romu integrāciju un labākās prakses un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm;

| 16. | uzskata, ka Eiropas platformai romu iekļaušanai būtu lielāka ietekme un panākumi, ja koordinācijas mehānismam būtu oficiāls statuss, iesaistot Komisiju un visas dalībvalstis un nodrošinot ciešāku sadarbību ar vietējām pašvaldībām un nevalstiskajām organizācijām. Izmantojot oficiālu mehānismu, platforma varētu sekmīgi koordinēt un efektīvi īstenot Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo politiku romu sociālās integrācijas jomā, kā arī konkrēti novērtēt tās rezultātus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Eiropas platformai romu iekļaušanai būtu lielāka ietekme un panākumi, ja koordinācijas mehānismam būtu oficiāls statuss, iesaistot Komisiju un visas dalībvalstis un nodrošinot ciešāku sadarbību ar vietējām pašvaldībām un nevalstiskajām organizācijām. Izmantojot oficiālu mehānismu, platforma varētu sekmīgi koordinēt un efektīvi īstenot Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo politiku romu sociālās integrācijas jomā, kā arī konkrēti novērtēt tās rezultātus;

| 17. | piekrīt, ka romu integrācijas politiku plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā jāpiemēro 10 kopējie romu iekļaušanas pamatprincipi, ko izstrādājusi integrētā Eiropas platforma 2009. gada aprīlī, proti:






  1. | konstruktīvas, pragmatiskas un nediskriminējošas politikas; |
| --- | --- | --- |

17.

piekrīt, ka romu integrācijas politiku plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā jāpiemēro 10 kopējie romu iekļaušanas pamatprincipi, ko izstrādājusi integrētā Eiropas platforma 2009. gada aprīlī, proti:

1.

konstruktīvas, pragmatiskas un nediskriminējošas politikas;

| 2. | skaidri formulēta, bet ne ierobežojoša pieeja; |
| --- | --- |

2.

skaidri formulēta, bet ne ierobežojoša pieeja;

| 3. | starpkultūru pieeja; |
| --- | --- |

3.

starpkultūru pieeja;

| 4. | mērķis uz visaptverošu integrāciju; |
| --- | --- |

4.

mērķis uz visaptverošu integrāciju;

| 5. | dzimumu līdztiesības aspekta apzināšanās; |
| --- | --- |

5.

dzimumu līdztiesības aspekta apzināšanās;

| 6. | uz pierādījumiem balstītas politikas pārņemšana; |
| --- | --- |

6.

uz pierādījumiem balstītas politikas pārņemšana;

| 7. | Kopienas instrumentu izmantošana; |
| --- | --- |

7.

Kopienas instrumentu izmantošana;

| 8. | reģionālo un vietējo pašvaldību iesaistīšana; |
| --- | --- |

8.

reģionālo un vietējo pašvaldību iesaistīšana;

| 9. | pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana; |
| --- | --- |

9.

pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana;

| 10. | romu aktīva līdzdalība; |
| --- | --- |

10.

romu aktīva līdzdalība;

| 18. | atzinīgi vērtē integrētās Eiropas platformas praktiskos centienus romu iekļaušanai, sagatavojot ceļvedi (2010. gada 30. jūnijs), kas izstrādāts pēc ES prezidentsvalsts Spānijas ierosinājuma un īstenojot Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes (EPSCO) 2010. gada 7. jūnija secinājumus par romu iekļaušanas sekmēšanu, kuru mērķis ir noteikt konkrētus vidēja termiņa mērķus romu tautības iedzīvotāju sociālajai iekļaušanai; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē integrētās Eiropas platformas praktiskos centienus romu iekļaušanai, sagatavojot ceļvedi (2010. gada 30. jūnijs), kas izstrādāts pēc ES prezidentsvalsts Spānijas ierosinājuma un īstenojot Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes (EPSCO) 2010. gada 7. jūnija secinājumus par romu iekļaušanas sekmēšanu, kuru mērķis ir noteikt konkrētus vidēja termiņa mērķus romu tautības iedzīvotāju sociālajai iekļaušanai;

| 19. | atbalsta Komisijas skaidro nostāju, ka pārvietošanās brīvība pilnībā attiecināma uz romiem, kas ir ES pilsoņi, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā uz visiem pārējiem ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

19.

atbalsta Komisijas skaidro nostāju, ka pārvietošanās brīvība pilnībā attiecināma uz romiem, kas ir ES pilsoņi, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā uz visiem pārējiem ES iedzīvotājiem;

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma romu iekļaušanas politikās

| 20. | uzskata, ka efektīvai minēto principu piemērošanai, kā uzsvērts Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā par tematu “Minoritāšu integrācija — romi” (OV C 27, 2009. gada 3. februāris), ir vajadzīgi risinājumi ne tikai ES līmenī, bet galvenokārt atsevišķu dalībvalstu un reģionu un vietējā mērogā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka efektīvai minēto principu piemērošanai, kā uzsvērts Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā par tematu “Minoritāšu integrācija — romi” (OV C 27, 2009. gada 3. februāris), ir vajadzīgi risinājumi ne tikai ES līmenī, bet galvenokārt atsevišķu dalībvalstu un reģionu un vietējā mērogā;

| 21. | tomēr vērš uzmanību uz to, ka a) vietējās pašvaldības nedrīkst atstāt vienas, īstenojot autohtonu vai Eiropas iekšējās mobilitātes rezultātā ieceļojušu romu kopienu sociālās iekļaušanas pasākumus; b) ir vajadzīgi teritoriāli integrēti reģionāli pasākumi un dažādu veidu sadarbība ar migrējošo romu izcelsmes valstīm; c) vietēja līmeņa pasākumus var īstenot tikai pienācīgi funkcionējošas Eiropas mobilitātes apstākļos un saskaņā ar Eiropas un valstu politikām diskriminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

21.

tomēr vērš uzmanību uz to, ka a) vietējās pašvaldības nedrīkst atstāt vienas, īstenojot autohtonu vai Eiropas iekšējās mobilitātes rezultātā ieceļojušu romu kopienu sociālās iekļaušanas pasākumus; b) ir vajadzīgi teritoriāli integrēti reģionāli pasākumi un dažādu veidu sadarbība ar migrējošo romu izcelsmes valstīm; c) vietēja līmeņa pasākumus var īstenot tikai pienācīgi funkcionējošas Eiropas mobilitātes apstākļos un saskaņā ar Eiropas un valstu politikām diskriminācijas novēršanai;

| 22. | uzskata, ka, no vienas puses, dalībvalstīm nekavējoties jāpieņem normatīvie akti, ar ko īsteno un piemēro Eiropas tiesību aktus pret diskrimināciju un par tiesību aizsardzību, un, no otras puses, jāuzsāk ilgtermiņa procesi, kuri balstīti uz vietējo un reģionālo iestāžu politiku diskriminācijas apkarošanas jomā, pilsoniskas sabiedrības iesaistīšanu, romu aktīvu dalību, dzimumu līdztiesības principa apzināšanos un starpkultūru pieeju; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka, no vienas puses, dalībvalstīm nekavējoties jāpieņem normatīvie akti, ar ko īsteno un piemēro Eiropas tiesību aktus pret diskrimināciju un par tiesību aizsardzību, un, no otras puses, jāuzsāk ilgtermiņa procesi, kuri balstīti uz vietējo un reģionālo iestāžu politiku diskriminācijas apkarošanas jomā, pilsoniskas sabiedrības iesaistīšanu, romu aktīvu dalību, dzimumu līdztiesības principa apzināšanos un starpkultūru pieeju;

| 23. | apzinās, ka romu tautības iekļaušanas pasākumiem, kas orientēti uz izglītību bērniem, jauniešu piekļuvi profesionālajai apmācībai, integrāciju darba tirgū, veselības aprūpes un dzīves apstākļu uzlabošanu, jābūt ietvertiem vietējo un reģionālo iestāžu īstenotajās nabadzības apkarošanas un sociālās iekļaušanas politikās; |
| --- | --- |

23.

apzinās, ka romu tautības iekļaušanas pasākumiem, kas orientēti uz izglītību bērniem, jauniešu piekļuvi profesionālajai apmācībai, integrāciju darba tirgū, veselības aprūpes un dzīves apstākļu uzlabošanu, jābūt ietvertiem vietējo un reģionālo iestāžu īstenotajās nabadzības apkarošanas un sociālās iekļaušanas politikās;

| 24. | piekrīt Eiropas Komisijai, ka galvenais mērķis ir izveidot iekļaujošu sabiedrību, nevis jaunu etniskās segregācijas formu, un tādēļ ir svarīgi, lai valstu politiskie pasākumi noteikti būtu paredzēti arī romu tautības iedzīvotājiem, bet ne vienīgi viņiem, lai pasākumi būtu iekļauti plašākās politikās un dalībvalstu plānos sociālās atstumtības un nabadzības apkarošanai ES; turklāt ir vajadzīga integrēta un daudzus faktorus aptveroša pieeja, kurā ņemta vērā to faktoru sarežģītība un savstarpējā saistība, kuri izraisa sociālo atstumtību un nabadzību; |
| --- | --- |

24.

piekrīt Eiropas Komisijai, ka galvenais mērķis ir izveidot iekļaujošu sabiedrību, nevis jaunu etniskās segregācijas formu, un tādēļ ir svarīgi, lai valstu politiskie pasākumi noteikti būtu paredzēti arī romu tautības iedzīvotājiem, bet ne vienīgi viņiem, lai pasākumi būtu iekļauti plašākās politikās un dalībvalstu plānos sociālās atstumtības un nabadzības apkarošanai ES; turklāt ir vajadzīga integrēta un daudzus faktorus aptveroša pieeja, kurā ņemta vērā to faktoru sarežģītība un savstarpējā saistība, kuri izraisa sociālo atstumtību un nabadzību;

| 25. | apzinās vietējo un reģionālo pašvaldību fundamentālo un stratēģisko lomu sabiedrības informētības palielināšanā, cīņā ar rasistisku, ksenofobisku un diskriminējošu attieksmi vietējās kopienās, starpkultūru sabiedrības veicināšanā, un aicina nodrošināt, lai reģionālajām un vietējām pašvaldībām būtu nepieciešamie instrumenti cīņai pret negatīvu stereotipu izplatīšanu plašsaziņas līdzekļos un ētiski pareizas informācijas un nediskriminējošas sabiedriskās domas veidošanas atbalstam; |
| --- | --- |

25.

apzinās vietējo un reģionālo pašvaldību fundamentālo un stratēģisko lomu sabiedrības informētības palielināšanā, cīņā ar rasistisku, ksenofobisku un diskriminējošu attieksmi vietējās kopienās, starpkultūru sabiedrības veicināšanā, un aicina nodrošināt, lai reģionālajām un vietējām pašvaldībām būtu nepieciešamie instrumenti cīņai pret negatīvu stereotipu izplatīšanu plašsaziņas līdzekļos un ētiski pareizas informācijas un nediskriminējošas sabiedriskās domas veidošanas atbalstam;

| 26. | uzskata, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir fundamentāla un stratēģiska loma, atklājot romu kopienu kā apzinātu integrācijas procesa dalībnieku potenciālu, informējot romu tautības iedzīvotājus par viņu tiesībām un atbalstot romu NVO un pilsoniskas sabiedrības organizāciju augšupējo līdzdalību; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir fundamentāla un stratēģiska loma, atklājot romu kopienu kā apzinātu integrācijas procesa dalībnieku potenciālu, informējot romu tautības iedzīvotājus par viņu tiesībām un atbalstot romu NVO un pilsoniskas sabiedrības organizāciju augšupējo līdzdalību;

| 27. | uzskata, ka pasākumiem, kuru mērķis ir novērst romu kopienu segregāciju, ir vajadzīga īpaša plānošana un papildu līdzekļi: jānodrošina bērnu integrācija skolās un pirmsskolas izglītības iestādēs, nodrošinot konkrētu atbalstu, piemēram, kultūras vidutājus un sabiedrisko transportu; stimuli iesaistīties darba tirgū, izmantojot kvalifikācijas procesus vai mikrokredītus un izvairoties no etniski nošķirtiem darba tirgiem; konkrēti pasākumi, kas paredzēti neaizsargātām iedzīvotāju grupām, kuras pakļautas lielākam riskam, piemēram, sievietēm; pilsētu apdzīvotības un mājokļu politika bez marginalizācijas; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka pasākumiem, kuru mērķis ir novērst romu kopienu segregāciju, ir vajadzīga īpaša plānošana un papildu līdzekļi: jānodrošina bērnu integrācija skolās un pirmsskolas izglītības iestādēs, nodrošinot konkrētu atbalstu, piemēram, kultūras vidutājus un sabiedrisko transportu; stimuli iesaistīties darba tirgū, izmantojot kvalifikācijas procesus vai mikrokredītus un izvairoties no etniski nošķirtiem darba tirgiem; konkrēti pasākumi, kas paredzēti neaizsargātām iedzīvotāju grupām, kuras pakļautas lielākam riskam, piemēram, sievietēm; pilsētu apdzīvotības un mājokļu politika bez marginalizācijas;

Galvenie vietējo un reģionālo pašvaldību mērķi romu sociālajai un ekonomiskajai integrācijai Eiropā

| 28. | uzskata, ka vietējo pašvaldību politikai pilsētu un mājokļu celtniecības jomā var būt stratēģiska loma, kas var palīdzēt novērst romu tautības iedzīvotāju atstumtību un riska apstākļus. Tādi nešķirojoši un nediskriminējoši mājokļu risinājumi, kas palīdzētu novērst nelegālās nometnes, kurās bieži turpina dzīvot romu kopienas, var labvēlīgi ietekmēt viņu veselības stāvokli un viņu iespējas piekļūt izglītībai un nodarbinātībai. Šādu iniciatīvu atbalstam Eiropas Parlaments nesen pieņēma lēmumu par romu kopienām paredzētiem pasākumiem, ar kuriem tiek paplašināta Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbība, ietverot tajā mājokļu būvniecības programmas marginalizētām iedzīvotāju grupām visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka vietējo pašvaldību politikai pilsētu un mājokļu celtniecības jomā var būt stratēģiska loma, kas var palīdzēt novērst romu tautības iedzīvotāju atstumtību un riska apstākļus. Tādi nešķirojoši un nediskriminējoši mājokļu risinājumi, kas palīdzētu novērst nelegālās nometnes, kurās bieži turpina dzīvot romu kopienas, var labvēlīgi ietekmēt viņu veselības stāvokli un viņu iespējas piekļūt izglītībai un nodarbinātībai. Šādu iniciatīvu atbalstam Eiropas Parlaments nesen pieņēma lēmumu par romu kopienām paredzētiem pasākumiem, ar kuriem tiek paplašināta Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbība, ietverot tajā mājokļu būvniecības programmas marginalizētām iedzīvotāju grupām visās dalībvalstīs;

| 29. | uzsver pievienoto vērtību, ko romu sociālās iekļaušanas Eiropas politika un programmas sniedz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar izglītību un nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

29.

uzsver pievienoto vērtību, ko romu sociālās iekļaušanas Eiropas politika un programmas sniedz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar izglītību un nabadzības izskaušanu;

| 30. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību politikai vienlīdzīgu iespēju, dzimumu līdztiesības un mātes tiesību aizsardzības jomā var būt stratēģiska loma cīņā pret dažādu veidu diskrimināciju, no kuras cieš romu sievietes, novēršot ekspluatācijas apstākļus, garantējot sievietēm piekļuvi medicīnas pakalpojumiem un izglītībai un apkarojot pret sievietēm vērstu vardarbību ģimenē un sociālo vardarbību; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību politikai vienlīdzīgu iespēju, dzimumu līdztiesības un mātes tiesību aizsardzības jomā var būt stratēģiska loma cīņā pret dažādu veidu diskrimināciju, no kuras cieš romu sievietes, novēršot ekspluatācijas apstākļus, garantējot sievietēm piekļuvi medicīnas pakalpojumiem un izglītībai un apkarojot pret sievietēm vērstu vardarbību ģimenē un sociālo vardarbību;

| 31. | uzskata, ka vietējo pašvaldību politikai bērnu aizsardzības, bērniem sniegto pakalpojumu un tiesību uz izglītību veicināšanas jomā var būt izšķiroša nozīme, garantējot romu bērnu iesaistīšanu pirmsskolas un skolas mācību sistēmās, veselības aprūpē un medicīniskajā profilaksē, sabiedriskos un sporta pasākumos, kas domāti visiem iedzīvotājiem, tādējādi jau no bērnības novēršot atstumtības cēloņus, veicinot vienlīdzīgas piekļuves tiesības, novēršot ar kultūru saistītus aizspriedumus un stereotipus un atbalstot līdzāspastāvēšanu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka vietējo pašvaldību politikai bērnu aizsardzības, bērniem sniegto pakalpojumu un tiesību uz izglītību veicināšanas jomā var būt izšķiroša nozīme, garantējot romu bērnu iesaistīšanu pirmsskolas un skolas mācību sistēmās, veselības aprūpē un medicīniskajā profilaksē, sabiedriskos un sporta pasākumos, kas domāti visiem iedzīvotājiem, tādējādi jau no bērnības novēršot atstumtības cēloņus, veicinot vienlīdzīgas piekļuves tiesības, novēršot ar kultūru saistītus aizspriedumus un stereotipus un atbalstot līdzāspastāvēšanu;

| 32. | pauž cerību, ka šādas publiskās politikas īstenošanas nolūkā vietējām un reģionālajām pašvaldībām būs lielāka un plašāka piekļuve ES fondiem (ESF, ERAF, ELFLA), kurus var izmantot romu integrācijas programmu izstrādei, tādējādi uzlabojot savu integrācijas politikas plānošanas un īstenošanas spēju, un uzsver, ka minēto procesu veicināšanai jānodrošina informācija un tehniskais atbalsts, arī tādēļ, lai izvairītos no sadrumstalotiem un epizodiskiem pasākumiem, kuri neatstāj paliekošu ietekmi uz izskatāmo problēmu; |
| --- | --- |

32.

pauž cerību, ka šādas publiskās politikas īstenošanas nolūkā vietējām un reģionālajām pašvaldībām būs lielāka un plašāka piekļuve ES fondiem (ESF, ERAF, ELFLA), kurus var izmantot romu integrācijas programmu izstrādei, tādējādi uzlabojot savu integrācijas politikas plānošanas un īstenošanas spēju, un uzsver, ka minēto procesu veicināšanai jānodrošina informācija un tehniskais atbalsts, arī tādēļ, lai izvairītos no sadrumstalotiem un epizodiskiem pasākumiem, kuri neatstāj paliekošu ietekmi uz izskatāmo problēmu;

| 33. | uzskata, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīgi, lai Komisijai būtu koordinējošā loma, nosakot instrumentus, ar kuriem veicina labas prakses apmaiņu, izplata zināšanas par efektīvu pieredzi, sekmē pieeju modelēšanu un to izplatīšanu, kā arī politiku uzraudzību, atbalstot ne tikai apmaiņu starp dalībvalstīm, bet arī tīklu veidošanu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīgi, lai Komisijai būtu koordinējošā loma, nosakot instrumentus, ar kuriem veicina labas prakses apmaiņu, izplata zināšanas par efektīvu pieredzi, sekmē pieeju modelēšanu un to izplatīšanu, kā arī politiku uzraudzību, atbalstot ne tikai apmaiņu starp dalībvalstīm, bet arī tīklu veidošanu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

| 34. | uzsver, ka romu kopienas dalībvalstīs un kandidātvalstīs, kā arī potenciālajās kandidātvalstīs nav viendabīga grupa, tāpēc vajadzīgas atšķirīgas pieejas, lai ņemtu vērā dažādus vēsturiskos, ģeogrāfiskos, ekonomiskos, sociālos, kultūras un tiesiskos apstākļus (galvenokārt ceļojošajām romu kopienām, kuru locekļi var būt ES vai trešo valstu pilsoņi, bezvalstnieki vai bēgļi), un uzsver, ka šie apstākļi ne tikai valstīm, bet arī reģionālajām un vietējām pašvaldībām rada grūtības izveidot un izmēģināt efektīvas integrācijas stratēģijas un veicināt pozitīvas izmaiņas iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības domāšanā; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka romu kopienas dalībvalstīs un kandidātvalstīs, kā arī potenciālajās kandidātvalstīs nav viendabīga grupa, tāpēc vajadzīgas atšķirīgas pieejas, lai ņemtu vērā dažādus vēsturiskos, ģeogrāfiskos, ekonomiskos, sociālos, kultūras un tiesiskos apstākļus (galvenokārt ceļojošajām romu kopienām, kuru locekļi var būt ES vai trešo valstu pilsoņi, bezvalstnieki vai bēgļi), un uzsver, ka šie apstākļi ne tikai valstīm, bet arī reģionālajām un vietējām pašvaldībām rada grūtības izveidot un izmēģināt efektīvas integrācijas stratēģijas un veicināt pozitīvas izmaiņas iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības domāšanā;

| 35. | uzsver arī to, ka sociālā atstumtība un nabadzība var izraisīt attiecīgi skarto personu uzvedības novirzes vai nelikumīgu rīcību, kas, radot iedzīvotājos nedrošības izjūtu un draudus sabiedriskajai kārtībai, izraisa sociālu trauksmi un attiecīgas iespējamas reakcijas, kuras var izpausties arī nievājošā un diskriminējošā formā. Romu kopienām tas ir papildu šķērslis integrācijai sabiedrībā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbilstoši to pilnvarām teritoriālās drošības un pašvaldības policijas darbības jomā, koordinējot savu rīcību ar sabiedriskās kārtības uzturēšanas spēkiem, var būt stratēģiska loma, lai garantētu likumības uzraudzību un nodrošināšanu, iedzīvotāju drošību un līdzāspastāvēšanu, vienlaikus izvairoties no visas kopienas kriminalizēšanās; |
| --- | --- |

35.

uzsver arī to, ka sociālā atstumtība un nabadzība var izraisīt attiecīgi skarto personu uzvedības novirzes vai nelikumīgu rīcību, kas, radot iedzīvotājos nedrošības izjūtu un draudus sabiedriskajai kārtībai, izraisa sociālu trauksmi un attiecīgas iespējamas reakcijas, kuras var izpausties arī nievājošā un diskriminējošā formā. Romu kopienām tas ir papildu šķērslis integrācijai sabiedrībā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbilstoši to pilnvarām teritoriālās drošības un pašvaldības policijas darbības jomā, koordinējot savu rīcību ar sabiedriskās kārtības uzturēšanas spēkiem, var būt stratēģiska loma, lai garantētu likumības uzraudzību un nodrošināšanu, iedzīvotāju drošību un līdzāspastāvēšanu, vienlaikus izvairoties no visas kopienas kriminalizēšanās;

| 36. | apņemas sadarboties ar Komisiju, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, lai veicinātu politiku vienotību un saskaņotību, apkopotu labāko praksi un popularizētu sasniegtos rezultātus, sekmētu lielāku informētību vietējās pārvaldes iestādēs, stiprinātu vietējo pašvaldību plānošanas spēju ar mērķi īstenot projektus romu diskriminācijas un segregācijas novēršanai un integrācijas veicināšanai; |
| --- | --- |

36.

apņemas sadarboties ar Komisiju, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, lai veicinātu politiku vienotību un saskaņotību, apkopotu labāko praksi un popularizētu sasniegtos rezultātus, sekmētu lielāku informētību vietējās pārvaldes iestādēs, stiprinātu vietējo pašvaldību plānošanas spēju ar mērķi īstenot projektus romu diskriminācijas un segregācijas novēršanai un integrācijas veicināšanai;

| 37. | apņemas ANO izsludinātajā Starptautiskajā holokausta upuru piemiņas dienā 2011. gada 27. janvārī pie Reģionu komitejas mītnes izkārt romu karogu, pieminot genocīdu pret romiem, “Porajmos”; simboliskā rīcība paredzēta, lai veicinātu romu sociālās iekļaušanas procesu, kas pavirzījās uz priekšu 2010. gadā — Eiropas gadā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Komiteja ierosina, lai arī dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības minētajā dienā izkārtu romu karogu, tādējādi apliecinot iesaistīšanos sociālās iekļaušanas procesā un diskriminācijas apkarošanā. |
| --- | --- |

37.

apņemas ANO izsludinātajā Starptautiskajā holokausta upuru piemiņas dienā 2011. gada 27. janvārī pie Reģionu komitejas mītnes izkārt romu karogu, pieminot genocīdu pret romiem, “Porajmos”; simboliskā rīcība paredzēta, lai veicinātu romu sociālās iekļaušanas procesu, kas pavirzījās uz priekšu 2010. gadā — Eiropas gadā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Komiteja ierosina, lai arī dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības minētajā dienā izkārtu romu karogu, tādējādi apliecinot iesaistīšanos sociālās iekļaušanas procesā un diskriminācijas apkarošanā.

Briselē, 2010. gada 1. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/28

---

Reģionu komitejas atzinums “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana”

2011/C 42/06

REĢIONU KOMITEJA

| — | pauž gandarījumu, ka Komisija ar zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” ir sākusi Eiropas mēroga debates par nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai Eiropā uzlabotu apstākļus jaunradei un inovācijai un tādējādi palielinātu kultūras un radošo nozaru potenciālu atbalstīt izaugsmi un darba vietu izveidi; |
| --- | --- |

—

pauž gandarījumu, ka Komisija ar zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” ir sākusi Eiropas mēroga debates par nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai Eiropā uzlabotu apstākļus jaunradei un inovācijai un tādējādi palielinātu kultūras un radošo nozaru potenciālu atbalstīt izaugsmi un darba vietu izveidi;

| — | ar gandarījumu atzīmē — Eiropas līmenī palielinās izpratne, ka kultūras un radošās nozares veicina radošumu un inovāciju; |
| --- | --- |

—

ar gandarījumu atzīmē — Eiropas līmenī palielinās izpratne, ka kultūras un radošās nozares veicina radošumu un inovāciju;

| — | atgādina, ka lielākajā daļā dalībvalstu jomas, ko min saistībā ar kultūras un radošajām nozarēm, proti, kultūra, pētniecība, izglītība, tūrisms un nodarbinātība ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē; |
| --- | --- |

—

atgādina, ka lielākajā daļā dalībvalstu jomas, ko min saistībā ar kultūras un radošajām nozarēm, proti, kultūra, pētniecība, izglītība, tūrisms un nodarbinātība ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē;

| — | uzsver — lai sekmīgi īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas, proti, Eiropas digitalizācijas programmu un citas iniciatīvas, ir vajadzīga aktīva novatoriska pieeja, un šajā ziņā īpaša nozīme ir radošajām nozarēm, kurām jārada starpnozaru un multikulturāli risinājumi. Tāpēc Eiropai ir vajadzīgi atvērti un iniciatīvas bagāti vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji, lai radītu sociālus jauninājumus, kas sekmē saimniecisko darbību visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

uzsver — lai sekmīgi īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas, proti, Eiropas digitalizācijas programmu un citas iniciatīvas, ir vajadzīga aktīva novatoriska pieeja, un šajā ziņā īpaša nozīme ir radošajām nozarēm, kurām jārada starpnozaru un multikulturāli risinājumi. Tāpēc Eiropai ir vajadzīgi atvērti un iniciatīvas bagāti vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji, lai radītu sociālus jauninājumus, kas sekmē saimniecisko darbību visā pasaulē.

| Ziņotāja | : | Ursula Männle (DE/PPE), Bavārijas federālās zemes asamblejas locekle |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokuments | : | Zaļā grāmata “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana”,
  COM(2010) 183 galīgā redakcija |

Ziņotāja

:

Ursula Männle (DE/PPE), Bavārijas federālās zemes asamblejas locekle

Atsauces dokuments

:

Zaļā grāmata “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana”,

COM(2010) 183 galīgā redakcija

I.   IEVADS

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzīmē, ka Eiropas Savienībā vietējās un reģionālās pašvaldības ir lielā mērā atbildīgas par kultūras politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka Eiropas Savienībā vietējās un reģionālās pašvaldības ir lielā mērā atbildīgas par kultūras politikas īstenošanu;

| 2. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme kultūras attīstībā un veicināšanā, it īpaši kultūras mantojuma saglabāšanā un mākslinieciskās jaunrades sekmēšanā (1); |
| --- | --- |

2.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme kultūras attīstībā un veicināšanā, it īpaši kultūras mantojuma saglabāšanā un mākslinieciskās jaunrades sekmēšanā (1);

| 3. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir tieša saskare ar iedzīvotājiem, un tāpēc tās ir stratēģiski izdevīgā pozīcijā, lai ne tikai veidotu dialogu ar dažādām kultūrām un sekmētu dažādus Eiropas Savienībā rīkotos kultūras pasākumus, bet arī efektīvi rosinātu vietējās un reģionālās kopienas veicināt starpkultūru dialoga uzlabošanu (2); |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir tieša saskare ar iedzīvotājiem, un tāpēc tās ir stratēģiski izdevīgā pozīcijā, lai ne tikai veidotu dialogu ar dažādām kultūrām un sekmētu dažādus Eiropas Savienībā rīkotos kultūras pasākumus, bet arī efektīvi rosinātu vietējās un reģionālās kopienas veicināt starpkultūru dialoga uzlabošanu (2);

| 4. | atzīmē, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var efektīvi iesaistīt iedzīvotājus jaunradē (3) un inovācijas procesos; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var efektīvi iesaistīt iedzīvotājus jaunradē (3) un inovācijas procesos;

| 5. | atgādina, ka kultūras un radošās nozares būtiski veicina vietējo, reģionālo un pilsētvides attīstību, jo tās padara Eiropas pilsētas un reģionus pievilcīgākus, veicina ilgtspējīga tūrisma uzplaukumu un paver papildu nodarbinātības iespējas. Minētās nozares ir ļoti nozīmīgas, jo sekmē konkurētspējīgas un novatoriskas tirgus ekonomikas attīstību Eiropā (4); |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka kultūras un radošās nozares būtiski veicina vietējo, reģionālo un pilsētvides attīstību, jo tās padara Eiropas pilsētas un reģionus pievilcīgākus, veicina ilgtspējīga tūrisma uzplaukumu un paver papildu nodarbinātības iespējas. Minētās nozares ir ļoti nozīmīgas, jo sekmē konkurētspējīgas un novatoriskas tirgus ekonomikas attīstību Eiropā (4);

| 6. | atzīmē, ka saskaņā ar pētījumu par kultūras ekonomiku Eiropā, ko 2006. gadā Eiropas Komisijas uzdevumā izstrādāja “KEA European Affairs”, ES kultūras industrijā notiek ļoti dinamiska saimnieciskā darbība un darba vietu veidošana. Šajā nozarē nodarbināto skaits 2004. gadā sasniedza 5,8 miljonus, kas veido 3,1 % no ES-25 ekonomiski aktīvo iedzīvotāju kopskaita. Kultūras industrijas ieguldījums ekonomikā 2003. gadā bija 2,6 % no Eiropas Savienības IKP. No 1999. gada līdz 2003. gadam izaugsme šajā nozarē bija daudz straujāka nekā citās tautsaimniecības nozarēs (5); |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka saskaņā ar pētījumu par kultūras ekonomiku Eiropā, ko 2006. gadā Eiropas Komisijas uzdevumā izstrādāja “KEA European Affairs”, ES kultūras industrijā notiek ļoti dinamiska saimnieciskā darbība un darba vietu veidošana. Šajā nozarē nodarbināto skaits 2004. gadā sasniedza 5,8 miljonus, kas veido 3,1 % no ES-25 ekonomiski aktīvo iedzīvotāju kopskaita. Kultūras industrijas ieguldījums ekonomikā 2003. gadā bija 2,6 % no Eiropas Savienības IKP. No 1999. gada līdz 2003. gadam izaugsme šajā nozarē bija daudz straujāka nekā citās tautsaimniecības nozarēs (5);

| 7. | atzīmē arī — zaļajā grāmatā Eiropas Komisija norāda, ka digitālā “revolūcija” pavērs iespējas kultūras un radošo nozaru papildu izaugsmei. Tām ir jādarbojas apstākļos, kas strauji mainās un kad (globālās) digitālās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) būtiski ietekmē visas vērtību ķēdē iesaistītās nozares; |
| --- | --- |

7.

atzīmē arī — zaļajā grāmatā Eiropas Komisija norāda, ka digitālā “revolūcija” pavērs iespējas kultūras un radošo nozaru papildu izaugsmei. Tām ir jādarbojas apstākļos, kas strauji mainās un kad (globālās) digitālās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) būtiski ietekmē visas vērtību ķēdē iesaistītās nozares;

| 8. | atzīmē — ja pilnībā izmantotu IKT iespējas, ievērojot tiešo lietotāju, satura veidotāju un IKT pakalpojumu sniedzēju intereses, un pārskatītu tradicionālos ražošanas un izplatīšanas modeļus, kultūras vērtību radītājiem varētu paplašināties kultūras preču un pakalpojumu noiets un tirgi, bet iedzīvotājiem būtu pieejama lielāka piedāvāto kultūras produktu dažādība; |
| --- | --- |

8.

atzīmē — ja pilnībā izmantotu IKT iespējas, ievērojot tiešo lietotāju, satura veidotāju un IKT pakalpojumu sniedzēju intereses, un pārskatītu tradicionālos ražošanas un izplatīšanas modeļus, kultūras vērtību radītājiem varētu paplašināties kultūras preču un pakalpojumu noiets un tirgi, bet iedzīvotājiem būtu pieejama lielāka piedāvāto kultūras produktu dažādība;

| 9. | pauž gandarījumu, ka Komisija tāpēc rīkoja apspriešanos un tagad trīs politikas jomās izstrādā svarīgas pamatnostādnes, kas būtiski ietekmēs kultūras un radošo nozaru darbības pamatnosacījumus digitālā vidē:






  — | “Eiropas digitalizācijas programma” ir viena no septiņām stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām; |
| --- | --- | --- |

9.

pauž gandarījumu, ka Komisija tāpēc rīkoja apspriešanos un tagad trīs politikas jomās izstrādā svarīgas pamatnostādnes, kas būtiski ietekmēs kultūras un radošo nozaru darbības pamatnosacījumus digitālā vidē:

—

“Eiropas digitalizācijas programma” ir viena no septiņām stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām;

| — | pamatiniciatīva “Inovācijas Savienība”, kas paredz veikt konkrētus pasākumus, lai veicinātu kultūras un radošo nozaru attīstību un tās sekmētu inovāciju un strukturālās pārmaiņas; |
| --- | --- |

—

pamatiniciatīva “Inovācijas Savienība”, kas paredz veikt konkrētus pasākumus, lai veicinātu kultūras un radošo nozaru attīstību un tās sekmētu inovāciju un strukturālās pārmaiņas;

| — | ES stratēģija intelektuālā īpašuma jomā, īpašu uzmanību pievēršot tiesību izmantošanai un pārvaldībai, kā arī mēģinot panākt līdzsvaru starp nepieciešamību aizsargāt jaunradi un nodrošināt tās ilgtspēju un nepieciešamību izstrādāt jaunus pakalpojumus un darbības veidus. |
| --- | --- |

—

ES stratēģija intelektuālā īpašuma jomā, īpašu uzmanību pievēršot tiesību izmantošanai un pārvaldībai, kā arī mēģinot panākt līdzsvaru starp nepieciešamību aizsargāt jaunradi un nodrošināt tās ilgtspēju un nepieciešamību izstrādāt jaunus pakalpojumus un darbības veidus.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 10. | pauž gandarījumu, ka Komisija ar zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” ir sākusi Eiropas mēroga debates par nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai Eiropā uzlabotu apstākļus jaunradei un inovācijai un tādējādi palielinātu kultūras un radošo nozaru potenciālu atbalstīt izaugsmi un darba vietu izveidi; |
| --- | --- |

10.

pauž gandarījumu, ka Komisija ar zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” ir sākusi Eiropas mēroga debates par nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai Eiropā uzlabotu apstākļus jaunradei un inovācijai un tādējādi palielinātu kultūras un radošo nozaru potenciālu atbalstīt izaugsmi un darba vietu izveidi;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka zaļajā grāmatā kultūra atzīta par vietējās un reģionālās attīstības instrumentu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka zaļajā grāmatā kultūra atzīta par vietējās un reģionālās attīstības instrumentu;

| 12. | ar gandarījumu atzīmē — Eiropas līmenī palielinās izpratne, ka kultūras un radošās nozares veicina radošumu un inovāciju; |
| --- | --- |

12.

ar gandarījumu atzīmē — Eiropas līmenī palielinās izpratne, ka kultūras un radošās nozares veicina radošumu un inovāciju;

| 13. | uzskata, ka inovācijas politika Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī var veidot saiknes ar kultūras un radošajām nozarēm; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka inovācijas politika Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī var veidot saiknes ar kultūras un radošajām nozarēm;

| 14. | pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija pamatiniciatīvās vēlas ievērot kultūras un radošo nozaru vajadzības, un atzīmē, ka tāda rīcība pilnībā atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantam; |
| --- | --- |

14.

pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija pamatiniciatīvās vēlas ievērot kultūras un radošo nozaru vajadzības, un atzīmē, ka tāda rīcība pilnībā atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantam;

| 15. | atgādina, ka lielākajā daļā dalībvalstu jomas, ko min saistībā ar kultūras un radošajām nozarēm, proti, kultūra, pētniecība, izglītība, tūrisms un nodarbinātība ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka lielākajā daļā dalībvalstu jomas, ko min saistībā ar kultūras un radošajām nozarēm, proti, kultūra, pētniecība, izglītība, tūrisms un nodarbinātība ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē;

| 16. | uzsver, ka kultūras un radošās nozares ir ne vien svarīgas attīstībai, nodarbinātībai un konkurētspējai, bet tās arī var būtiski sekmēt kultūras identitātes un daudzveidības izpausmes vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka kultūras un radošās nozares ir ne vien svarīgas attīstībai, nodarbinātībai un konkurētspējai, bet tās arī var būtiski sekmēt kultūras identitātes un daudzveidības izpausmes vietējā un reģionālajā līmenī;

| 17. | norāda, ka vietējām pašvaldībām ir plašas pilnvaras tādās jomās kā infrastruktūra (mēģinājumu telpas, skatītāju zāles, palīgtelpas), stratēģija un plānošana (kultūras stratēģijas, nozares attīstības iniciatīvas) un kontaktu veidošana. Vietējās pašvaldības atbalsta arī mākslas un kultūras pasākumus un veic vērienīgus ieguldījumus jaunu, radošu talantu attīstībā; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka vietējām pašvaldībām ir plašas pilnvaras tādās jomās kā infrastruktūra (mēģinājumu telpas, skatītāju zāles, palīgtelpas), stratēģija un plānošana (kultūras stratēģijas, nozares attīstības iniciatīvas) un kontaktu veidošana. Vietējās pašvaldības atbalsta arī mākslas un kultūras pasākumus un veic vērienīgus ieguldījumus jaunu, radošu talantu attīstībā;

| 18. | atgādina, cik svarīga ir daudzveidība un daudzvalodība, kas ir tieši Eiropai raksturīgas iezīmes un veicina radošumu; |
| --- | --- |

18.

atgādina, cik svarīga ir daudzveidība un daudzvalodība, kas ir tieši Eiropai raksturīgas iezīmes un veicina radošumu;

| 19. | aicina kultūras un radošajās nozarēs pietiekamu uzmanību veltīt nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām; |
| --- | --- |

19.

aicina kultūras un radošajās nozarēs pietiekamu uzmanību veltīt nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām;

| 20. | uzskata, ka tāda satvara izveide, kas Eiropas Savienības valstīs veicina radošo nozaru uzplaukumu, sniegs būtisku pievienoto vērtību Eiropas mērogā un var rosināt ES dalībvalstis, reģionus un pilsētas izstrādāt programmas un iniciatīvas, kuras paplašinātu galveno dalībnieku sadarbību; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka tāda satvara izveide, kas Eiropas Savienības valstīs veicina radošo nozaru uzplaukumu, sniegs būtisku pievienoto vērtību Eiropas mērogā un var rosināt ES dalībvalstis, reģionus un pilsētas izstrādāt programmas un iniciatīvas, kuras paplašinātu galveno dalībnieku sadarbību;

| 21. | uzsver, ka svarīgi būtu nostiprināt vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi Eiropā kultūras un radošo nozaru attīstīšanā, un tāpēc iesaka Komisijai atbilstīgi subsidiaritātes principam iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības ar zaļo grāmatu saistītajos pasākumos; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka svarīgi būtu nostiprināt vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi Eiropā kultūras un radošo nozaru attīstīšanā, un tāpēc iesaka Komisijai atbilstīgi subsidiaritātes principam iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības ar zaļo grāmatu saistītajos pasākumos;

| 22. | piekrīt viedoklim, ka Eiropā jāpalielina ieguldījumi, lai rastu jaunus gudras, ilgspējīgas un radošas izaugsmes avotus; |
| --- | --- |

22.

piekrīt viedoklim, ka Eiropā jāpalielina ieguldījumi, lai rastu jaunus gudras, ilgspējīgas un radošas izaugsmes avotus;

| 23. | uzskata, ka visiem pārvaldes līmeņiem īpaši jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi, jo tieši tie spētu atklāt jaunos talantus un pastiprināt kultūras un radošo nozaru attīstību Eiropā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka visiem pārvaldes līmeņiem īpaši jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi, jo tieši tie spētu atklāt jaunos talantus un pastiprināt kultūras un radošo nozaru attīstību Eiropā;

| 24. | atgādina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības daudzās attīstības stratēģiju jomās ir veiksmīgi integrējušas kultūras un radošās nozares, un tas ir stiprinājis vietējo ekonomiku. Tieši pašvaldību līmenī var izveidot jauno mākslinieku tīklus un datu bāzes, atbalstīt jauniešu apmācību mākslas un kultūras jomā, palīdzēt jauniem māksliniekiem kļūt par profesionāļiem, īstenot multivides un multikulturālus eksperimentus, piedāvāt publiskas telpas jauno mākslinieku darbiem, rosināt jauniešus apmeklēt mākslas un kultūras pasākumus, atbalstīt jauniešu apvienību veidošanu mākslas un kultūras jomā, attīstīt inovāciju saistībā ar vietējām tradīcijām un talantiem; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības daudzās attīstības stratēģiju jomās ir veiksmīgi integrējušas kultūras un radošās nozares, un tas ir stiprinājis vietējo ekonomiku. Tieši pašvaldību līmenī var izveidot jauno mākslinieku tīklus un datu bāzes, atbalstīt jauniešu apmācību mākslas un kultūras jomā, palīdzēt jauniem māksliniekiem kļūt par profesionāļiem, īstenot multivides un multikulturālus eksperimentus, piedāvāt publiskas telpas jauno mākslinieku darbiem, rosināt jauniešus apmeklēt mākslas un kultūras pasākumus, atbalstīt jauniešu apvienību veidošanu mākslas un kultūras jomā, attīstīt inovāciju saistībā ar vietējām tradīcijām un talantiem;

| 25. | iesaka tāpēc radīt piemērotus apstākļus, lai varētu izplatīt labas prakses piemērus, paplašināt zināšanas un izveidot sadarbības tīklus, kas izplatītu pieredzi par minēto nozaru potenciāla izmantošanas iespējām; ievērojot kultūras un radošo nozaru nozīmi, ierosina arī uz šīm nozarēm attiecināt ES ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikas vispārējos principus; |
| --- | --- |

25.

iesaka tāpēc radīt piemērotus apstākļus, lai varētu izplatīt labas prakses piemērus, paplašināt zināšanas un izveidot sadarbības tīklus, kas izplatītu pieredzi par minēto nozaru potenciāla izmantošanas iespējām; ievērojot kultūras un radošo nozaru nozīmi, ierosina arī uz šīm nozarēm attiecināt ES ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikas vispārējos principus;

| 26. | uzskata, ka konstruktīvs vietējā un valsts līmeņa sadarbības veids būtu tādi nolīgumi, kas orientēti uz rezultātu un kuros ikviens pārvaldības līmenis apņemas sasniegt paredzētos rezultātus, lai veicinātu kultūras un radošo nozaru attīstību vietējā līmenī; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka konstruktīvs vietējā un valsts līmeņa sadarbības veids būtu tādi nolīgumi, kas orientēti uz rezultātu un kuros ikviens pārvaldības līmenis apņemas sasniegt paredzētos rezultātus, lai veicinātu kultūras un radošo nozaru attīstību vietējā līmenī;

| 27. | atzīmē, ka radošuma aizsākumi meklējami vietējā līmenī, un tāpēc, lai kultūras un radošās nozares varētu attīstīties, jāveido vietējie sadarbības tīkli, klasteri, uzņēmējdarbības “inkubatori” un partnerība starp mākslas un dizaina skolām, universitātēm un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

27.

atzīmē, ka radošuma aizsākumi meklējami vietējā līmenī, un tāpēc, lai kultūras un radošās nozares varētu attīstīties, jāveido vietējie sadarbības tīkli, klasteri, uzņēmējdarbības “inkubatori” un partnerība starp mākslas un dizaina skolām, universitātēm un uzņēmumiem;

| 28. | aicina izglītības iestādes un augstskolas, kurās var apgūt mākslu un dizainu, cieši sadarboties ar citām nozarēm, lai veidotu jaunas apvienības un rastu strukturālus un organizatoriskus risinājumus ar mērķi radīt pilnīgi jaunus Eiropas produktus un pakalpojumus, kas pavērtu ceļu uz komerciāliem panākumiem visā pasaulē. Tas, ka jauniešiem nav aizspriedumu, bieži vien ir būtisks panākumu faktors; |
| --- | --- |

28.

aicina izglītības iestādes un augstskolas, kurās var apgūt mākslu un dizainu, cieši sadarboties ar citām nozarēm, lai veidotu jaunas apvienības un rastu strukturālus un organizatoriskus risinājumus ar mērķi radīt pilnīgi jaunus Eiropas produktus un pakalpojumus, kas pavērtu ceļu uz komerciāliem panākumiem visā pasaulē. Tas, ka jauniešiem nav aizspriedumu, bieži vien ir būtisks panākumu faktors;

| 29. | atzīmē, ka kultūras pasākumi var veicināt arī sociālo kohēziju, jo tie palielina izpratni par citām kultūrām un palīdz veidot spēcīgas un pozitīvas attiecības starp cilvēkiem ar dažādu profesionālo un akadēmisko pieredzi un tādējādi palielina kultūras un radošo nozaru potenciālu; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka kultūras pasākumi var veicināt arī sociālo kohēziju, jo tie palielina izpratni par citām kultūrām un palīdz veidot spēcīgas un pozitīvas attiecības starp cilvēkiem ar dažādu profesionālo un akadēmisko pieredzi un tādējādi palielina kultūras un radošo nozaru potenciālu;

| 30. | atgādina, ka Eiropas kultūras daudzveidība ir nozīmīga ekonomikas priekšrocība, kas pozitīvi ietekmē arī konkurētspēju; iesaka kultūras pasākumiem paredzētos līdzekļus izmantot Eiropas kultūras daudzveidības un starpkultūru dialoga atbalstīšanai, lai veicinātu kultūras un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka Eiropas kultūras daudzveidība ir nozīmīga ekonomikas priekšrocība, kas pozitīvi ietekmē arī konkurētspēju; iesaka kultūras pasākumiem paredzētos līdzekļus izmantot Eiropas kultūras daudzveidības un starpkultūru dialoga atbalstīšanai, lai veicinātu kultūras un sociālo integrāciju;

| 31. | vēlreiz norāda, ka kultūras un radošo nozaru potenciālu ar panākumiem varēs izmantot vienīgi tad, ja Eiropas Savienības pūliņi kultūras jomā būs vērsti uz to, lai sabiedrība gūtu labumu no kultūras nemateriālajām vērtībām; tāpēc uzsver, ka jāatbalsta izglītība un sadarbība kultūras jomā, jo tas veicinātu sabiedrības radošuma izpausmes un kultūras industriju uzplaukumu. Kultūra pastāv arī bez kultūras industrijas, bet kultūras industrija nevar pastāvēt bez kultūras (6); |
| --- | --- |

31.

vēlreiz norāda, ka kultūras un radošo nozaru potenciālu ar panākumiem varēs izmantot vienīgi tad, ja Eiropas Savienības pūliņi kultūras jomā būs vērsti uz to, lai sabiedrība gūtu labumu no kultūras nemateriālajām vērtībām; tāpēc uzsver, ka jāatbalsta izglītība un sadarbība kultūras jomā, jo tas veicinātu sabiedrības radošuma izpausmes un kultūras industriju uzplaukumu. Kultūra pastāv arī bez kultūras industrijas, bet kultūras industrija nevar pastāvēt bez kultūras (6);

| 32. | pauž cerību, ka tiks apzinātas grūtības un/vai šķēršļi, ar ko jāsaskaras, attīstot kultūras un radošās nozares, un atbilstošā politiskā līmenī rasti risinājumi; |
| --- | --- |

32.

pauž cerību, ka tiks apzinātas grūtības un/vai šķēršļi, ar ko jāsaskaras, attīstot kultūras un radošās nozares, un atbilstošā politiskā līmenī rasti risinājumi;

| 33. | iesaka Komisijai novērtēt, kā struktūrfondi un kultūras, audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un izglītības jomā pašlaik īstenotās un nākotnē plānotās programmas varētu atbalstīt radošās nozares; |
| --- | --- |

33.

iesaka Komisijai novērtēt, kā struktūrfondi un kultūras, audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un izglītības jomā pašlaik īstenotās un nākotnē plānotās programmas varētu atbalstīt radošās nozares;

| 34. | īpaši uzsver, ka Eiropas Savienībai gan Kopienas līmenī, gan sadarbībā ar trešām valstīm jāatbalsta un jāveicina jauno mākslinieku mobilitāte Eiropā, mākslinieku starptautisku tīklu un apvienību izveide, kā arī jauno mākslinieku apmaiņa un “radošās darbnīcas”; |
| --- | --- |

34.

īpaši uzsver, ka Eiropas Savienībai gan Kopienas līmenī, gan sadarbībā ar trešām valstīm jāatbalsta un jāveicina jauno mākslinieku mobilitāte Eiropā, mākslinieku starptautisku tīklu un apvienību izveide, kā arī jauno mākslinieku apmaiņa un “radošās darbnīcas”;

| 35. | lūdz Komisiju, īstenojot ar zaļo grāmatu saistītos pasākumos, ievērot vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālās un administratīvās vajadzības; |
| --- | --- |

35.

lūdz Komisiju, īstenojot ar zaļo grāmatu saistītos pasākumos, ievērot vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālās un administratīvās vajadzības;

| 36. | norāda, ka jāizstrādā vienoti rādītāji, kodi un definīcijas, lai varētu novērtēt kultūras un radošo nozaru ietekmi uz nodarbinātību un tirgu. |
| --- | --- |

36.

norāda, ka jāizstrādā vienoti rādītāji, kodi un definīcijas, lai varētu novērtēt kultūras un radošo nozaru ietekmi uz nodarbinātību un tirgu.

III.   SECINĀJUMI

REĢIONU KOMITEJA

| 37. | atgādina, ka Eiropā kultūras un radošās nozares var būtiski sekmēt saimniecisko un sociālo mērķu sasniegšanu vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka Eiropā kultūras un radošās nozares var būtiski sekmēt saimniecisko un sociālo mērķu sasniegšanu vietējā un reģionālajā līmenī;

| 38. | uzsver, ka kultūras un radošajām nozarēm ir svarīga nozīme, jo tās, sekmējot kultūras programmas īstenošanu, palīdz vietējām kopienām un vietējiem ekonomikas jomas dalībniekiem sasniegt konkrētus rezultātus dažādās politikas jomās, piemēram, ekonomikas attīstībā, izglītībā, mūžizglītībā, sabiedrības drošībā un kriminālajā tiesvedībā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka kultūras un radošajām nozarēm ir svarīga nozīme, jo tās, sekmējot kultūras programmas īstenošanu, palīdz vietējām kopienām un vietējiem ekonomikas jomas dalībniekiem sasniegt konkrētus rezultātus dažādās politikas jomās, piemēram, ekonomikas attīstībā, izglītībā, mūžizglītībā, sabiedrības drošībā un kriminālajā tiesvedībā;

| 39. | uzskata, ka kultūras un radošo nozaru definīcijās jāiekļauj tāds aspekts kā tūrisms/izmitināšana; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka kultūras un radošo nozaru definīcijās jāiekļauj tāds aspekts kā tūrisms/izmitināšana;

| 40. | uzsver, ka pēc ekonomikas krīzes kultūra var radoši veicināt sociālās politikas mērķu sasniegšanu, sekmējot inovāciju, kas ļauj gūt rezultātus sociālajā jomā. Kultūra un māksla var ietekmēt cilvēku uzvedību un veicina jaunu sociālo kontaktu veidošanos, rosinot talantīgus cilvēkus izpausties radoši; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka pēc ekonomikas krīzes kultūra var radoši veicināt sociālās politikas mērķu sasniegšanu, sekmējot inovāciju, kas ļauj gūt rezultātus sociālajā jomā. Kultūra un māksla var ietekmēt cilvēku uzvedību un veicina jaunu sociālo kontaktu veidošanos, rosinot talantīgus cilvēkus izpausties radoši;

| 41. | secina, ka kultūras un it īpaši kultūras un radošo nozaru ieguldījumam tāpēc ir būtiska nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā (7); |
| --- | --- |

41.

secina, ka kultūras un it īpaši kultūras un radošo nozaru ieguldījumam tāpēc ir būtiska nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā (7);

| 42. | uzsver — lai sekmīgi īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas, proti, Eiropas digitalizācijas programmu un citas iniciatīvas, ir vajadzīga aktīva novatoriska pieeja, un šajā ziņā īpaša nozīme ir radošajām nozarēm, kurām jārada starpnozaru un multikulturāli risinājumi. Tāpēc Eiropai ir vajadzīgi atvērti un iniciatīvas bagāti vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji, lai radītu sociālus jauninājumus, kas sekmē uzņēmējdarbību visā pasaulē. |
| --- | --- |

42.

uzsver — lai sekmīgi īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas, proti, Eiropas digitalizācijas programmu un citas iniciatīvas, ir vajadzīga aktīva novatoriska pieeja, un šajā ziņā īpaša nozīme ir radošajām nozarēm, kurām jārada starpnozaru un multikulturāli risinājumi. Tāpēc Eiropai ir vajadzīgi atvērti un iniciatīvas bagāti vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji, lai radītu sociālus jauninājumus, kas sekmē uzņēmējdarbību visā pasaulē.

Briselē, 2010. gada 1. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 172/2007 fin.

1

CdR 172/2007 fin.

(2)  CdR 44/2006 fin.

2

CdR 44/2006 fin.

(3)  CdR 11/2006 fin.

3

CdR 11/2006 fin.

(4)  Padomes secinājumi par kultūras ieguldījumu reģionālā un vietējā attīstībā, 2010. gada 10. maijs.

4

(5)  “Study on the Economy of Culture in Europe” (“Pētījums par kultūras ekonomiku Eiropā”), ko Eiropas Komisijas uzdevumā 2006. gadā veica “KEA European Affairs”.

5

Study on the Economy of Culture in Europe

KEA European Affairs

(6)  CdR 172/2007 fin.

6

CdR 172/2007 fin.

(7)  CdR 172/2007 fin.

7

CdR 172/2007 fin.

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/32

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020””

2011/C 42/07

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzinīgi vērtē līdzšinējo Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā Kopenhāgenas procesa ietvaros un vēlas uzsvērt, ka tuvākajā nākotnē galvenā uzmanība jāpievērš visefektīvāko pašreizējo instrumentu, iniciatīvu un programmu ātrai īstenošanai, vienkāršošanai un apvienošanai; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē līdzšinējo Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā Kopenhāgenas procesa ietvaros un vēlas uzsvērt, ka tuvākajā nākotnē galvenā uzmanība jāpievērš visefektīvāko pašreizējo instrumentu, iniciatīvu un programmu ātrai īstenošanai, vienkāršošanai un apvienošanai;

| — | piekrīt Komisijas viedoklim, ka darba vietas un sociālās struktūras mainīsies (piemēri: pāreja uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un sabiedrības novecošana), tāpēc arī attiecīgi jāpielāgo izglītība un apmācība, tostarp profesionālā izglītība un apmācība. Tai ir divi uzdevumi — jāpalīdz apmierināt Eiropas pašreizējās un turpmākās vajadzības pēc prasmēm un vienlaikus jāmazina krīzes sociālās sekas un jāveicina tās pārvarēšana. Tāpēc steidzīgi jāīsteno reformas, lai nodrošinātu izcilību un vienlīdzību; |
| --- | --- |

—

piekrīt Komisijas viedoklim, ka darba vietas un sociālās struktūras mainīsies (piemēri: pāreja uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un sabiedrības novecošana), tāpēc arī attiecīgi jāpielāgo izglītība un apmācība, tostarp profesionālā izglītība un apmācība. Tai ir divi uzdevumi — jāpalīdz apmierināt Eiropas pašreizējās un turpmākās vajadzības pēc prasmēm un vienlaikus jāmazina krīzes sociālās sekas un jāveicina tās pārvarēšana. Tāpēc steidzīgi jāīsteno reformas, lai nodrošinātu izcilību un vienlīdzību;

| — | uzsver, ka vajadzīga visu pārvaldes līmeņu nerimtīga politiskā un administratīvā mijiedarbība un nelokāma apņēmība, lai sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā un īstenošana būtu efektīva. Tāpēc Komisijai jānodrošina vietējo un reģionālo pašvaldību lietderīga iesaistīšana, kas liecinātu, ka tiek atzīta to būtiskā nozīme, proti, tās ir svarīgi partneri izglītības un apmācības jomā Eiropā; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka vajadzīga visu pārvaldes līmeņu nerimtīga politiskā un administratīvā mijiedarbība un nelokāma apņēmība, lai sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā un īstenošana būtu efektīva. Tāpēc Komisijai jānodrošina vietējo un reģionālo pašvaldību lietderīga iesaistīšana, kas liecinātu, ka tiek atzīta to būtiskā nozīme, proti, tās ir svarīgi partneri izglītības un apmācības jomā Eiropā;

| — | atbalsta paziņojuma mērķi uzlabot profesionālās izglītības un apmācības nodrošināšanu, lai Eiropas darba tirgū veicinātu prasmju piedāvājuma palielināšanos, un piekrīt, ka izglītība un apmācība var arī veicināt un paplašināt sociālo līdzdalību. Ne tikai tāpēc, ka 2010. gads ir Eiropas gads cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību, profesionālā izglītība un apmācība ir nozīmīgs elements ikvienā stratēģijā, kuras mērķis ir uzlabot nelabvēlīgus sociālos un saimnieciskos apstākļus. Pierādīts, ka relatīvi nelieli darbaspēka prasmju uzlabojumi var būtiski ietekmēt attiecīgās valsts labklājību nākotnē. |
| --- | --- |

—

atbalsta paziņojuma mērķi uzlabot profesionālās izglītības un apmācības nodrošināšanu, lai Eiropas darba tirgū veicinātu prasmju piedāvājuma palielināšanos, un piekrīt, ka izglītība un apmācība var arī veicināt un paplašināt sociālo līdzdalību. Ne tikai tāpēc, ka 2010. gads ir Eiropas gads cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību, profesionālā izglītība un apmācība ir nozīmīgs elements ikvienā stratēģijā, kuras mērķis ir uzlabot nelabvēlīgus sociālos un saimnieciskos apstākļus. Pierādīts, ka relatīvi nelieli darbaspēka prasmju uzlabojumi var būtiski ietekmēt attiecīgās valsts labklājību nākotnē.

| Ziņotājs | : | Robert Bright kgs (UK/PSE) Ņūportas pilsētas padomes loceklis |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokuments | : | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauns stimuls Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020””
  COM(2010) 296 galīgā redakcija |

Ziņotājs

:

Robert Bright kgs (UK/PSE) Ņūportas pilsētas padomes loceklis

Atsauces dokuments

:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauns stimuls Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020””

COM(2010) 296 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atbalsta Komisijas aicinājumu dot jaunu impulsu turpmākajai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā, kas veicinātu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas aicinājumu dot jaunu impulsu turpmākajai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā, kas veicinātu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;

| 2. | atzinīgi vērtē līdzšinējo Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā Kopenhāgenas procesa ietvaros un vēlas uzsvērt, ka tuvākajā nākotnē galvenā uzmanība jāpievērš visefektīvāko pašreizējo instrumentu, iniciatīvu un programmu ātrai īstenošanai, vienkāršošanai un apvienošanai; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē līdzšinējo Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā Kopenhāgenas procesa ietvaros un vēlas uzsvērt, ka tuvākajā nākotnē galvenā uzmanība jāpievērš visefektīvāko pašreizējo instrumentu, iniciatīvu un programmu ātrai īstenošanai, vienkāršošanai un apvienošanai;

| 3. | uzskata, ka ļoti lietderīga būtu plašāka informācijas un pieredzes apmaiņa starp visiem ES pārvaldes līmeņiem, un ir īpaši svarīgi, lai Komisija izplatītu labas prakses piemērus; Komiteja arī apņemas atbalstīt šādus pasākumus, attiecīgajos gadījumos iesaistot locekļus un sadarbības tīklus; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ļoti lietderīga būtu plašāka informācijas un pieredzes apmaiņa starp visiem ES pārvaldes līmeņiem, un ir īpaši svarīgi, lai Komisija izplatītu labas prakses piemērus; Komiteja arī apņemas atbalstīt šādus pasākumus, attiecīgajos gadījumos iesaistot locekļus un sadarbības tīklus;

| 4. | atkārtoti pauž atbalstu 2020. gada konkurētspējas un jauninājumu mērķu sasniegšanai un atzīst — lai sasniegtu šos mērķus, jāturpina ieguldīt izglītībā un apmācībā, jo īpaši pašlaik, kad valda saimnieciskā nestabilitāte; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž atbalstu 2020. gada konkurētspējas un jauninājumu mērķu sasniegšanai un atzīst — lai sasniegtu šos mērķus, jāturpina ieguldīt izglītībā un apmācībā, jo īpaši pašlaik, kad valda saimnieciskā nestabilitāte;

| 5. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka darba vietas un sociālās struktūras mainīsies (piemēri: pāreja uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un sabiedrības novecošana), tāpēc arī attiecīgi jāpielāgo izglītība un apmācība, tostarp profesionālā izglītība un apmācība. Tai ir divi uzdevumi — tai jāpalīdz apmierināt Eiropas pašreizējās un turpmākās vajadzības pēc prasmēm un vienlaikus jāmazina krīzes sociālās sekas un jāveicina tās pārvarēšana. Tāpēc steidzīgi jāīsteno reformas, lai nodrošinātu izcilību un vienlīdzību; |
| --- | --- |

5.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka darba vietas un sociālās struktūras mainīsies (piemēri: pāreja uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un sabiedrības novecošana), tāpēc arī attiecīgi jāpielāgo izglītība un apmācība, tostarp profesionālā izglītība un apmācība. Tai ir divi uzdevumi — tai jāpalīdz apmierināt Eiropas pašreizējās un turpmākās vajadzības pēc prasmēm un vienlaikus jāmazina krīzes sociālās sekas un jāveicina tās pārvarēšana. Tāpēc steidzīgi jāīsteno reformas, lai nodrošinātu izcilību un vienlīdzību;

| 6. | atbalsta pasākumus, kas izglītību un apmācību tuvina darba dzīvei, piemēram, “Jaunas prasmes jaunām darba vietām”. Nākotnē kļūs arvien grūtāk norises darbavietā nošķirt no izglītības un apmācības, un, lai panāktu to ciešāku integrāciju, ne tikai indivīdiem, bet arī iestādēm un visiem pārvaldes līmeņiem būs pamatos jāmaina pieeja izglītībai un apmācībai. Lai audzēkņi Eiropā spētu apgūt arvien jaunas prasmes, kas palielina viņu vērtību darba tirgū, un efektīvi palīdzētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, jānovērš sistēmiski un attieksmes šķēršļi, kuri kavē šo integrāciju; |
| --- | --- |

6.

atbalsta pasākumus, kas izglītību un apmācību tuvina darba dzīvei, piemēram, “Jaunas prasmes jaunām darba vietām”. Nākotnē kļūs arvien grūtāk norises darbavietā nošķirt no izglītības un apmācības, un, lai panāktu to ciešāku integrāciju, ne tikai indivīdiem, bet arī iestādēm un visiem pārvaldes līmeņiem būs pamatos jāmaina pieeja izglītībai un apmācībai. Lai audzēkņi Eiropā spētu apgūt arvien jaunas prasmes, kas palielina viņu vērtību darba tirgū, un efektīvi palīdzētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, jānovērš sistēmiski un attieksmes šķēršļi, kuri kavē šo integrāciju;

| 7. | uzsver, ka vajadzīga visu pārvaldes līmeņu nerimtīga politiskā un administratīvā mijiedarbība un nelokāma apņēmība, lai sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā un īstenošana būtu efektīva. Tāpēc Komisijai jānodrošina vietējo un reģionālo pašvaldību lietderīga iesaistīšana, kas liecinātu, ka tiek atzīta to būtiskā nozīme, proti, tās ir svarīgi partneri izglītības un apmācības jomā Eiropā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka vajadzīga visu pārvaldes līmeņu nerimtīga politiskā un administratīvā mijiedarbība un nelokāma apņēmība, lai sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā un īstenošana būtu efektīva. Tāpēc Komisijai jānodrošina vietējo un reģionālo pašvaldību lietderīga iesaistīšana, kas liecinātu, ka tiek atzīta to būtiskā nozīme, proti, tās ir svarīgi partneri izglītības un apmācības jomā Eiropā;

| 8. | uzsver, ka profesionālās izglītības un apmācības jautājumi jārisina integrēti, proti, partnerības, dialogs un mācību programmas jāveido, cieši sadarbojoties izglītības un apmācības iestādēm, visa līmeņa pārvaldes iestādēm un uzņēmējiem. Jāveido efektīvāka partnerība starp apmācības sniedzējiem, darba devējiem un profesionālās orientācijas un darbā iekārtošanas dienestiem, nosakot īstenojamas un mērķtiecīgas prioritātes un efektīvi izmantojot aktualizētus, uzticamus un visiem pieejamus datus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka profesionālās izglītības un apmācības jautājumi jārisina integrēti, proti, partnerības, dialogs un mācību programmas jāveido, cieši sadarbojoties izglītības un apmācības iestādēm, visa līmeņa pārvaldes iestādēm un uzņēmējiem. Jāveido efektīvāka partnerība starp apmācības sniedzējiem, darba devējiem un profesionālās orientācijas un darbā iekārtošanas dienestiem, nosakot īstenojamas un mērķtiecīgas prioritātes un efektīvi izmantojot aktualizētus, uzticamus un visiem pieejamus datus;

| 9. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visi sabiedrības slāņi būtu informēti par paziņojumā minētajiem jautājumiem. Šajā jomā būtiska nozīmē ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās var nodot un izplatīt informāciju, iesaistot sadarbības tīklus, veicināt tiesību un iespēju vienlīdzību, nodrošināt visaugstāko kvalitāti un ieviest uzlabojumus gan formālajā, gan neformālajā izglītībā un īstenot programmas; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visi sabiedrības slāņi būtu informēti par paziņojumā minētajiem jautājumiem. Šajā jomā būtiska nozīmē ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās var nodot un izplatīt informāciju, iesaistot sadarbības tīklus, veicināt tiesību un iespēju vienlīdzību, nodrošināt visaugstāko kvalitāti un ieviest uzlabojumus gan formālajā, gan neformālajā izglītībā un īstenot programmas;

| 10. | atbalsta paziņojuma mērķi uzlabot profesionālās izglītības un apmācības nodrošināšanu, lai Eiropas darba tirgū veicinātu prasmju piedāvājuma palielināšanos, un piekrīt, ka izglītība un apmācība var arī veicināt un paplašināt sociālo līdzdalību. Ne tikai tāpēc, ka 2010. gads ir Eiropas gads cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību, profesionālā izglītība un apmācība ir nozīmīgs elements ikvienā stratēģijā, kuras mērķis ir uzlabot nelabvēlīgus sociālos un saimnieciskos apstākļus. Pierādīts, ka relatīvi nelieli darbaspēka prasmju uzlabojumi var būtiski ietekmēt attiecīgās valsts labklājību nākotnē (1); |
| --- | --- |

10.

atbalsta paziņojuma mērķi uzlabot profesionālās izglītības un apmācības nodrošināšanu, lai Eiropas darba tirgū veicinātu prasmju piedāvājuma palielināšanos, un piekrīt, ka izglītība un apmācība var arī veicināt un paplašināt sociālo līdzdalību. Ne tikai tāpēc, ka 2010. gads ir Eiropas gads cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību, profesionālā izglītība un apmācība ir nozīmīgs elements ikvienā stratēģijā, kuras mērķis ir uzlabot nelabvēlīgus sociālos un saimnieciskos apstākļus. Pierādīts, ka relatīvi nelieli darbaspēka prasmju uzlabojumi var būtiski ietekmēt attiecīgās valsts labklājību nākotnē (1);

| 11. | uzsver — tā kā profesionālā izglītība un apmācība ietekmē ekonomisko un sociālo apstākļu uzlabošanu, ir svarīgi, lai par tās neatņemamu sastāvdaļu kļūtu pieprasītu kvalifikāciju un pārnacionālu/starpnozaru mobilitātes apvienojums pareizajās proporcijās, ietverot arī svešvalodu apguvi un esošo zināšanu uzlabošanu. Mobilitāte var palīdzēt pārvarēt valodu barjeru, kā arī stiprināt pašapziņu, palielināt pielāgošanās spējas, atbildības sajūtu, nodarbinātības iespējas un starpkultūru prasmes; |
| --- | --- |

11.

uzsver — tā kā profesionālā izglītība un apmācība ietekmē ekonomisko un sociālo apstākļu uzlabošanu, ir svarīgi, lai par tās neatņemamu sastāvdaļu kļūtu pieprasītu kvalifikāciju un pārnacionālu/starpnozaru mobilitātes apvienojums pareizajās proporcijās, ietverot arī svešvalodu apguvi un esošo zināšanu uzlabošanu. Mobilitāte var palīdzēt pārvarēt valodu barjeru, kā arī stiprināt pašapziņu, palielināt pielāgošanās spējas, atbildības sajūtu, nodarbinātības iespējas un starpkultūru prasmes;

| 12. | lūdz Komisiju apsvērt to, ka daudzām vietējām, reģionālajām un valsts pārvaldes iestādēm, kuru kompetencē ir izglītība, ir grūti palielināt pieaugušo iesaisti mūžizglītības pasākumos un ka prasmju trūkumu, ar ko sastopamies pašlaik un sastapsimies turpmāk, ir jācenšas novērst un tas ir jānovērš, katrā konkrētajā gadījumā nodrošinot līdzsvaru starp kvalifikācijas apguves pasākumiem, kuru mērķis ir apgūt pamatprasmes, un ar darbu saistītu zināšanu un prasmju apguvi. Tas attiecas gan uz jauniešiem, gan pieaugušiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

12.

lūdz Komisiju apsvērt to, ka daudzām vietējām, reģionālajām un valsts pārvaldes iestādēm, kuru kompetencē ir izglītība, ir grūti palielināt pieaugušo iesaisti mūžizglītības pasākumos un ka prasmju trūkumu, ar ko sastopamies pašlaik un sastapsimies turpmāk, ir jācenšas novērst un tas ir jānovērš, katrā konkrētajā gadījumā nodrošinot līdzsvaru starp kvalifikācijas apguves pasākumiem, kuru mērķis ir apgūt pamatprasmes, un ar darbu saistītu zināšanu un prasmju apguvi. Tas attiecas gan uz jauniešiem, gan pieaugušiem darba ņēmējiem;

| 13. | uzskata, ka pašreizējos saimnieciskajos apstākļos vietējām, reģionālajām un valsts pārvaldes iestādēm, iespējams, būs ļoti grūti turpināt tik lielus ieguldījumus izglītībā un apmācībā. Taču, ja Eiropa vēlas būt konkurētspējīga pasaules līmenī, jāvelta nerimtīgi pūliņi, lai pašreizējam un nākotnes darbaspēkam iemācītu tās prasmes, kas ir vajadzīgas uzņēmumu uzplaukumam. Visiem pārvaldes līmeņiem jāsadarbojas, lai nodrošinātu darba tirgū pieprasītajām prasmēm atbilstošus ieguldījumus un panāktu, ka Eiropai ir pieejami augsti kvalificēti darbinieki, kuri veicinātu ekonomikas atveseļošanos; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pašreizējos saimnieciskajos apstākļos vietējām, reģionālajām un valsts pārvaldes iestādēm, iespējams, būs ļoti grūti turpināt tik lielus ieguldījumus izglītībā un apmācībā. Taču, ja Eiropa vēlas būt konkurētspējīga pasaules līmenī, jāvelta nerimtīgi pūliņi, lai pašreizējam un nākotnes darbaspēkam iemācītu tās prasmes, kas ir vajadzīgas uzņēmumu uzplaukumam. Visiem pārvaldes līmeņiem jāsadarbojas, lai nodrošinātu darba tirgū pieprasītajām prasmēm atbilstošus ieguldījumus un panāktu, ka Eiropai ir pieejami augsti kvalificēti darbinieki, kuri veicinātu ekonomikas atveseļošanos;

Profesionālās izglītības un apmācības būtiskā nozīme mūžizglītībā un mobilitātē

| 14. | atbalsta galveno pasākumu — nodrošināt elastīgu pieeju profesionālajai izglītībai un apmācībai ar plašu izvēļu klāstu, lai cik vien iespējams uzlabotu piekļuvi tālākizglītībai un apmācībai, kā arī radīt elastīgas sistēmas, kuru pamatprincips ir mācību rezultātu atzīšana. Paverot audzēkņiem iespēju izvēlēties mācību kursus un iestādes, tiks nodrošināts, ka izglītība un apmācība ir pieejama neatkarīgi no audzēkņa situācijas; |
| --- | --- |

14.

atbalsta galveno pasākumu — nodrošināt elastīgu pieeju profesionālajai izglītībai un apmācībai ar plašu izvēļu klāstu, lai cik vien iespējams uzlabotu piekļuvi tālākizglītībai un apmācībai, kā arī radīt elastīgas sistēmas, kuru pamatprincips ir mācību rezultātu atzīšana. Paverot audzēkņiem iespēju izvēlēties mācību kursus un iestādes, tiks nodrošināts, ka izglītība un apmācība ir pieejama neatkarīgi no audzēkņa situācijas;

| 15. | uzsver, ka šī pieeja noteikti ietekmēs pārvaldi un vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu; tomēr, lai nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti, resursu visoptimālāko izmantošanu un publisko finanšu ilgtspēju, mācību iestādēm jāsadarbojas, lai piedāvātu dažādās vietās pieejamu un savstarpēji papildinošu kursu klāstu, tā izvairoties no dublēšanās tuvākā apvidū; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka šī pieeja noteikti ietekmēs pārvaldi un vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu; tomēr, lai nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti, resursu visoptimālāko izmantošanu un publisko finanšu ilgtspēju, mācību iestādēm jāsadarbojas, lai piedāvātu dažādās vietās pieejamu un savstarpēji papildinošu kursu klāstu, tā izvairoties no dublēšanās tuvākā apvidū;

| 16. | atbalsta ierosmi izstrādāt tādas profesionālās izglītības un apmācības programmas, kuru mērķis ir pavērt neierobežotas iespējas pārejai no profesionālās izglītības un apmācības uz augstskolas izglītību. Tāpēc ES augstākās izglītības iestādes jāmudina sadarboties ar visiem pārvaldes līmeņiem, savstarpēji un ar uzņēmumu interešu pārstāvjiem, lai izstrādātu kvalitatīvus profesionālās apmācības kursus, kuros var apgūt pieprasītas un kvalitatīvi augstvērtīgas prasmes. Jāveicina labas prakses piemēru apmaiņa tādā jomā kā augstāka līmeņa profesionālo kursu izstrāde un jāpanāk lielāka darbības saskaņotība, izstrādājot kopīgas nepārtrauktas programmas; |
| --- | --- |

16.

atbalsta ierosmi izstrādāt tādas profesionālās izglītības un apmācības programmas, kuru mērķis ir pavērt neierobežotas iespējas pārejai no profesionālās izglītības un apmācības uz augstskolas izglītību. Tāpēc ES augstākās izglītības iestādes jāmudina sadarboties ar visiem pārvaldes līmeņiem, savstarpēji un ar uzņēmumu interešu pārstāvjiem, lai izstrādātu kvalitatīvus profesionālās apmācības kursus, kuros var apgūt pieprasītas un kvalitatīvi augstvērtīgas prasmes. Jāveicina labas prakses piemēru apmaiņa tādā jomā kā augstāka līmeņa profesionālo kursu izstrāde un jāpanāk lielāka darbības saskaņotība, izstrādājot kopīgas nepārtrauktas programmas;

| 17. | iesaka — lai paātrinātu Eiropas ekonomikas atveseļošanos, uzlabotu prasmes, paaugstinātu nodarbinātības līmeni un sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto pamatmērķi, proti, 3 % no Eiropas Savienības IKP ieguldīt izstrādē un attīstībā (2), profesionālās izglītības un apmācības iestādēm jāspēj piedāvāt vairāk kvalitatīvi augstvērtīgāku iespēju iegūt profesionālo izglītību. Jāveicina ar darbu saistītas mācības, kas nenotiek mācību klasēs, un arī tie audzēkņi, kuri ir mazāk orientēti uz teorētisku zināšanu apguvi, jāmudina iegūt kvalifikāciju, kas palīdzētu sekmīgi iekļauties darba tirgū, kā arī jānodrošina profesionālo un teorētiskāk orientētu kvalifikāciju līdzvērtība. Arī darbs klasē pēc iespējas jāpielāgo skolēnu dažādajām vajadzībām un mācību metodēm, lai tādējādi attīstītu arī radošumu, novatoriskās spējas un uzņēmējdarbības garu. Efektīva un lietderīga profesionālā izglītība un apmācība var būt nozīmīgs veids, kā priekšlaicīgi mācības pārtraukušajiem skolēniem dot iespēju atsākt mācības, un tā arī var palīdzēt risināt Eiropas jauniešu augstā bezdarba līmeņa problēmu (3); |
| --- | --- |

17.

iesaka — lai paātrinātu Eiropas ekonomikas atveseļošanos, uzlabotu prasmes, paaugstinātu nodarbinātības līmeni un sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto pamatmērķi, proti, 3 % no Eiropas Savienības IKP ieguldīt izstrādē un attīstībā (2), profesionālās izglītības un apmācības iestādēm jāspēj piedāvāt vairāk kvalitatīvi augstvērtīgāku iespēju iegūt profesionālo izglītību. Jāveicina ar darbu saistītas mācības, kas nenotiek mācību klasēs, un arī tie audzēkņi, kuri ir mazāk orientēti uz teorētisku zināšanu apguvi, jāmudina iegūt kvalifikāciju, kas palīdzētu sekmīgi iekļauties darba tirgū, kā arī jānodrošina profesionālo un teorētiskāk orientētu kvalifikāciju līdzvērtība. Arī darbs klasē pēc iespējas jāpielāgo skolēnu dažādajām vajadzībām un mācību metodēm, lai tādējādi attīstītu arī radošumu, novatoriskās spējas un uzņēmējdarbības garu. Efektīva un lietderīga profesionālā izglītība un apmācība var būt nozīmīgs veids, kā priekšlaicīgi mācības pārtraukušajiem skolēniem dot iespēju atsākt mācības, un tā arī var palīdzēt risināt Eiropas jauniešu augstā bezdarba līmeņa problēmu (3);

| 18. | piekrīt, ka jāsniedz profesionālās orientācijas un konsultāciju pakalpojumi, kas ļauj audzēkņiem laicīgi iegūt vajadzīgo informāciju un palīdz viņiem veikt karjeras izvēli, tādējādi nodrošinot efektīvu pāreju no mācībām un darba dzīvi. Šāda veida profesionālās orientācijas pakalpojumiem jābūt pieejamiem visos mācību posmos gan jauniešiem, gan pieaugušajiem, lai viņi varētu izvēlēties mācības, kas būs lietderīgas pašreizējam darba tirgum. Konsultācijas jāsniedz arī pēc mācību pabeigšanas. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir vislabāk piemērotas šāda atbalsta sniegšanai audzēkņiem visos līmeņos, un šis fakts ir jāņem vērā, izstrādājot atbalsta programmas. Lai profesionālās orientācijas dienesti varētu sekmīgi pildīt savu funkciju, to rīcībā vajadzētu būt aktuālai, uzticamai un koordinētai informācijai par stāvokli darba tirgū un nākotnē vistuvākajām tā vajadzībām; |
| --- | --- |

18.

piekrīt, ka jāsniedz profesionālās orientācijas un konsultāciju pakalpojumi, kas ļauj audzēkņiem laicīgi iegūt vajadzīgo informāciju un palīdz viņiem veikt karjeras izvēli, tādējādi nodrošinot efektīvu pāreju no mācībām un darba dzīvi. Šāda veida profesionālās orientācijas pakalpojumiem jābūt pieejamiem visos mācību posmos gan jauniešiem, gan pieaugušajiem, lai viņi varētu izvēlēties mācības, kas būs lietderīgas pašreizējam darba tirgum. Konsultācijas jāsniedz arī pēc mācību pabeigšanas. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir vislabāk piemērotas šāda atbalsta sniegšanai audzēkņiem visos līmeņos, un šis fakts ir jāņem vērā, izstrādājot atbalsta programmas. Lai profesionālās orientācijas dienesti varētu sekmīgi pildīt savu funkciju, to rīcībā vajadzētu būt aktuālai, uzticamai un koordinētai informācijai par stāvokli darba tirgū un nākotnē vistuvākajām tā vajadzībām;

| 19. | atgādina, ka mobilitātes un apmaiņas veicināšanas nolūkā ir ārkārtīgi svarīgi, lai vienā teritorijā sniegta kvalitatīvi augstvērtīga profesionālā izglītība un apmācība tiktu atzīta visā ES. Šī pieeja jāpapildina ar efektīviem un konsekventiem kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem, ko atbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības un atzīst attiecīgās ieinteresētās personas (kompetentās pārvaldes iestādes, sociālie partneri, profesionālās izglītības un apmācības sniedzēji un audzēkņi); |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka mobilitātes un apmaiņas veicināšanas nolūkā ir ārkārtīgi svarīgi, lai vienā teritorijā sniegta kvalitatīvi augstvērtīga profesionālā izglītība un apmācība tiktu atzīta visā ES. Šī pieeja jāpapildina ar efektīviem un konsekventiem kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem, ko atbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības un atzīst attiecīgās ieinteresētās personas (kompetentās pārvaldes iestādes, sociālie partneri, profesionālās izglītības un apmācības sniedzēji un audzēkņi);

| 20. | uzsver — tā kā par paziņojumā minētajām jomām ir atbildīgas dalībvalstu kompetentās iestādes, atklātā koordinācijas metode ir piemērotākā darba metode Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā. Taču, piemērojot atklāto koordinācijas metodi izglītības un apmācības jomā, jāņem vērā administratīvā un finanšu ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

20.

uzsver — tā kā par paziņojumā minētajām jomām ir atbildīgas dalībvalstu kompetentās iestādes, atklātā koordinācijas metode ir piemērotākā darba metode Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā. Taču, piemērojot atklāto koordinācijas metodi izglītības un apmācības jomā, jāņem vērā administratīvā un finanšu ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 21. | iesaka apsvērt arī tādus projektus kā Soft Open Method of Coordination (SMOC) (“vienkāršota” atvērtā koordinācijas metode), kas sekmē profesionālās izglītības un apmācības metožu izplatīšanu reģionos, zinātniski sistematizējot mācību un zināšanu nodošanas procesu (4); |
| --- | --- |

21.

iesaka apsvērt arī tādus projektus kā Soft Open Method of Coordination (SMOC) (“vienkāršota” atvērtā koordinācijas metode), kas sekmē profesionālās izglītības un apmācības metožu izplatīšanu reģionos, zinātniski sistematizējot mācību un zināšanu nodošanas procesu (4);

| 22. | atgādina Komisijai, ka Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaša nozīme, plānojot mobilitātes veicināšanas pasākumus profesionālās izglītības un apmācības jomā. Pašvaldības var sniegt nozīmīgu ieguldījumu mācību mobilitātes sekmēšanā, proti, sniegt informāciju un konsultācijas, palielināt izpratni un atbalstīt pasākumus, kas nodrošina kvalitāti un finansējuma pieejamību, kā tas norādīts “Barselonas deklarācijā” (5). Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG), kas pārrobežu un reģionālajai sadarbībai nodrošina jaunu tiesisko sistēmu, var būt vērtīgs instruments, lai veicinātu mobilitātes pasākumus profesionālās izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

22.

atgādina Komisijai, ka Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaša nozīme, plānojot mobilitātes veicināšanas pasākumus profesionālās izglītības un apmācības jomā. Pašvaldības var sniegt nozīmīgu ieguldījumu mācību mobilitātes sekmēšanā, proti, sniegt informāciju un konsultācijas, palielināt izpratni un atbalstīt pasākumus, kas nodrošina kvalitāti un finansējuma pieejamību, kā tas norādīts “Barselonas deklarācijā” (5). Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG), kas pārrobežu un reģionālajai sadarbībai nodrošina jaunu tiesisko sistēmu, var būt vērtīgs instruments, lai veicinātu mobilitātes pasākumus profesionālās izglītības un apmācības jomā;

| 23. | mudina Komisiju aktīvi veidot sadarbību ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un, ES līmenī izstrādājot PIA atbalsta iniciatīvas, piemēram, “Jaunu prasmju un darbavietu programma” un “Jaunatne kustībā”, pienācīgi ņemt vērā viedokli, ko pauž vai nu kolektīvi ar RK un sadarbības tīklu starpniecību, vai arī valstu valdības; |
| --- | --- |

23.

mudina Komisiju aktīvi veidot sadarbību ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un, ES līmenī izstrādājot PIA atbalsta iniciatīvas, piemēram, “Jaunu prasmju un darbavietu programma” un “Jaunatne kustībā”, pienācīgi ņemt vērā viedokli, ko pauž vai nu kolektīvi ar RK un sadarbības tīklu starpniecību, vai arī valstu valdības;

| 24. | rosina Komisiju, izstrādājot mobilitātes atbalsta programmas profesionālās izglītības un apmācības jomā, apsvērt, vai vietējās un reģionālās pašvaldības nevarētu iesaistīt kā mobilitātes atbalsta struktūras; |
| --- | --- |

24.

rosina Komisiju, izstrādājot mobilitātes atbalsta programmas profesionālās izglītības un apmācības jomā, apsvērt, vai vietējās un reģionālās pašvaldības nevarētu iesaistīt kā mobilitātes atbalsta struktūras;

| 25. | norāda, ka ES būtu jānodrošina, lai izglītības mobilitātes programmas būtu vienlīdz pieejamas visiem studentiem neatkarīgi no viņu dzimtā reģiona ģeogrāfiskā stāvokļa, un tādēļ ierosina atbalstīt reģionus, kuros ir īpaši ģeogrāfiskie apstākļi, piemēram, tālākos reģionus, kur mobilitātes politikas īstenošanu būtiski apgrūtina attālums un ģeogrāfiskā atšķirtība no kontinenta; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka ES būtu jānodrošina, lai izglītības mobilitātes programmas būtu vienlīdz pieejamas visiem studentiem neatkarīgi no viņu dzimtā reģiona ģeogrāfiskā stāvokļa, un tādēļ ierosina atbalstīt reģionus, kuros ir īpaši ģeogrāfiskie apstākļi, piemēram, tālākos reģionus, kur mobilitātes politikas īstenošanu būtiski apgrūtina attālums un ģeogrāfiskā atšķirtība no kontinenta;

Profesionālās izglītības un apmācības pievilcīguma un izcilības palielināšana, uzlabojot kvalitāti un paaugstinot efektivitāti

| 26. | rosina Komisiju arī turpmāk atbalstīt kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, piemēram, tās, kas ieteiktas Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūrā profesionālajai izglītībai un apmācībai (EQAVET); |
| --- | --- |

26.

rosina Komisiju arī turpmāk atbalstīt kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, piemēram, tās, kas ieteiktas Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūrā profesionālajai izglītībai un apmācībai (EQAVET);

| 27. | uzsver, ka kvalitātes nodrošināšana ir ļoti svarīga, lai profesionālā izglītība un apmācība būtu elastīga un tiktu savstarpēji atzīta. Tomēr šādām ietvarstruktūrām ir finansiāla ietekme uz vietējo un reģionālo līmeni, jo tieši tur darbojas daudzi profesionālās izglītības un apmācības sniedzēji. Tāpēc ir svarīgi, lai, veidojot šādas ietvarstruktūras, būtu ņemtas vērā jau izveidotās vietējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas un to pamatā būtu jau zināmie labas prakses piemēri; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka kvalitātes nodrošināšana ir ļoti svarīga, lai profesionālā izglītība un apmācība būtu elastīga un tiktu savstarpēji atzīta. Tomēr šādām ietvarstruktūrām ir finansiāla ietekme uz vietējo un reģionālo līmeni, jo tieši tur darbojas daudzi profesionālās izglītības un apmācības sniedzēji. Tāpēc ir svarīgi, lai, veidojot šādas ietvarstruktūras, būtu ņemtas vērā jau izveidotās vietējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas un to pamatā būtu jau zināmie labas prakses piemēri;

| 28. | atbalsta ierosinājumu plašāk izmantot dažādus uz darbu balstītu mācību veidus. Ja vēlamies novērst darbaspēka prasmju nepilnības, pašreizējam darbaspēkam ir aktīvi jāpiedalās profesionālās izglītības un apmācības pasākumos, jo lielākā daļa darbaspēka, kas strādās arī turpmāk un no kā ir atkarīga ekonomikas atveseļošanās, pašlaik jau ir nodarbināta; |
| --- | --- |

28.

atbalsta ierosinājumu plašāk izmantot dažādus uz darbu balstītu mācību veidus. Ja vēlamies novērst darbaspēka prasmju nepilnības, pašreizējam darbaspēkam ir aktīvi jāpiedalās profesionālās izglītības un apmācības pasākumos, jo lielākā daļa darbaspēka, kas strādās arī turpmāk un no kā ir atkarīga ekonomikas atveseļošanās, pašlaik jau ir nodarbināta;

| 29. | uzsver — lai paplašinātu uz darbu balstītu mācību iespējas, visiem uzņēmumiem būs jāiesaistās šī mācību veida atbalstīšanā. Būs svarīgi lietot pareizos stimulus, kas pastiprinātu izglītības un apmācības sniedzēju un uzņēmumu sadarbību. Daudzlīmeņu pārvaldība nozīmē, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir vislabāk piemērotas veidot un attīstīt sakarus ar uzņēmējiem, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbina nozīmīgu Eiropas darbaspēka daļu. Atbalsts prasmju apgūšanai minētajos uzņēmumos veicinās ekonomikas izaugsmi šajā nozīmīgajā nozarē; |
| --- | --- |

29.

uzsver — lai paplašinātu uz darbu balstītu mācību iespējas, visiem uzņēmumiem būs jāiesaistās šī mācību veida atbalstīšanā. Būs svarīgi lietot pareizos stimulus, kas pastiprinātu izglītības un apmācības sniedzēju un uzņēmumu sadarbību. Daudzlīmeņu pārvaldība nozīmē, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir vislabāk piemērotas veidot un attīstīt sakarus ar uzņēmējiem, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbina nozīmīgu Eiropas darbaspēka daļu. Atbalsts prasmju apgūšanai minētajos uzņēmumos veicinās ekonomikas izaugsmi šajā nozīmīgajā nozarē;

| 30. | piekrīt viedoklim, ka profesionālās izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus vajadzībām var uzlabot, izstrādājot plānošanas instrumentus, kas paredzēti prasmju un darba tirgus vajadzību saskaņošanai, un uzsver, ka profesionālās izglītības un apmācības sniedzēji sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un vietējā darba tirgus pārstāvjiem ir ļoti labi piemēroti novērtēt, kā jāpielāgo mācību programmas, lai tajās ņemtu vērā darbaspēka ar attiecīgām prasmēm trūkumu vai pārpalikumu, prasmju nepilnības vai novecošanu; |
| --- | --- |

30.

piekrīt viedoklim, ka profesionālās izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus vajadzībām var uzlabot, izstrādājot plānošanas instrumentus, kas paredzēti prasmju un darba tirgus vajadzību saskaņošanai, un uzsver, ka profesionālās izglītības un apmācības sniedzēji sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un vietējā darba tirgus pārstāvjiem ir ļoti labi piemēroti novērtēt, kā jāpielāgo mācību programmas, lai tajās ņemtu vērā darbaspēka ar attiecīgām prasmēm trūkumu vai pārpalikumu, prasmju nepilnības vai novecošanu;

| 31. | uzskata, ka audzēkņu un darba ņēmēju pielāgošanās spēja un elastīgums ir ļoti svarīgi. Lai to panāktu, profesionālajai izglītībai un apmācībai ir jāsniedz viņiem prasmes, kas ir pielāgojamas un elastīgas, kas pilnībā pamatojas uz kompetenci un atbilst pašreizējām un turpmākajām uzņēmumu vajadzībām; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka audzēkņu un darba ņēmēju pielāgošanās spēja un elastīgums ir ļoti svarīgi. Lai to panāktu, profesionālajai izglītībai un apmācībai ir jāsniedz viņiem prasmes, kas ir pielāgojamas un elastīgas, kas pilnībā pamatojas uz kompetenci un atbilst pašreizējām un turpmākajām uzņēmumu vajadzībām;

| 32. | atbalsta Komisijas viedokli, ka profesionālajai izglītībai un apmācībai ir ātrāk jāreaģē uz tirgus vajadzībām, lai sasniegtu izvirzīto mērķi nodrošināt pielāgoties spējīgu un elastīgu darbaspēku. Jāatzīmē tomēr, ka uzņēmumu vajadzības ne vienmēr atbilst valdību vēlmei veicināt sociālo līdzdalību un īstenot kohēzijas politiku un prasības par darbaspēka elastīgumu ir jālīdzsvaro, garantējot pienācīgu drošības līmeni (kā tas paredzēts “elastdrošības” koncepcijā); |
| --- | --- |

32.

atbalsta Komisijas viedokli, ka profesionālajai izglītībai un apmācībai ir ātrāk jāreaģē uz tirgus vajadzībām, lai sasniegtu izvirzīto mērķi nodrošināt pielāgoties spējīgu un elastīgu darbaspēku. Jāatzīmē tomēr, ka uzņēmumu vajadzības ne vienmēr atbilst valdību vēlmei veicināt sociālo līdzdalību un īstenot kohēzijas politiku un prasības par darbaspēka elastīgumu ir jālīdzsvaro, garantējot pienācīgu drošības līmeni (kā tas paredzēts “elastdrošības” koncepcijā);

| 33. | norāda, ka daudzām nozarēm vai uzņēmumiem bieži ir grūti precīzi paredzēt vajadzības vairākus gadus uz priekšu un izstrādāt visaptverošu prasību kopumu visās nozares profesijās un darba jomās. Tāpēc apmācībā nepieciešams rast labi pārdomātu līdzsvaru starp specializāciju un vispārējo izglītību, un ir jānodrošina gan ilgtermiņa un ilgstošas, gan arī īsākas un ātrus rezultātus sniedzošas apmācības iespējas. Šajā sakarā jāuzsver publiskā un privātā sektora sadarbības iespējas un nepieciešamība. Attīstot pamatprasmes, uzlabojas spēja pielāgoties straujām un neparedzamām pārmaiņām darba vidē; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka daudzām nozarēm vai uzņēmumiem bieži ir grūti precīzi paredzēt vajadzības vairākus gadus uz priekšu un izstrādāt visaptverošu prasību kopumu visās nozares profesijās un darba jomās. Tāpēc apmācībā nepieciešams rast labi pārdomātu līdzsvaru starp specializāciju un vispārējo izglītību, un ir jānodrošina gan ilgtermiņa un ilgstošas, gan arī īsākas un ātrus rezultātus sniedzošas apmācības iespējas. Šajā sakarā jāuzsver publiskā un privātā sektora sadarbības iespējas un nepieciešamība. Attīstot pamatprasmes, uzlabojas spēja pielāgoties straujām un neparedzamām pārmaiņām darba vidē;

| 34. | norāda, ka uzņēmumiem vajadzīgo prasmju noteikšana var radīt papildu administratīvo slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, it īpaši, ja tās pašlaik šo uzdevumu neveic. Lai šāda prasmju analīze būtu lietderīga, tā regulāri jāatjauno, jo uzņēmumu vajadzības var strauji mainīties. Šajā jomā jāveicina zināšanu (arī zināšanu par analīzes sistēmām) apmaiņa ar pārvaldes iestādēm, kas pašreiz šādas metodes neizmanto; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka uzņēmumiem vajadzīgo prasmju noteikšana var radīt papildu administratīvo slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, it īpaši, ja tās pašlaik šo uzdevumu neveic. Lai šāda prasmju analīze būtu lietderīga, tā regulāri jāatjauno, jo uzņēmumu vajadzības var strauji mainīties. Šajā jomā jāveicina zināšanu (arī zināšanu par analīzes sistēmām) apmaiņa ar pārvaldes iestādēm, kas pašreiz šādas metodes neizmanto;

Vienlīdzība un aktīvs pilsoniskums

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas iekļaujošo pieeju un piekrīt, ka jānodrošina vienlīdzīgas tiesības un iespējas, atzīstot visnelabvēlīgākajos apstākļos esošo cilvēku pamatprasmes un kompetenci. Profesionālajai izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme, jo tā veicina arī mazkvalificētu personu, audzēkņu no imigrantu ģimenēm, bezdarbnieku un personu ar īpašām izglītības vajadzībām vienlīdzību, sociālo integrāciju un aktīvu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas iekļaujošo pieeju un piekrīt, ka jānodrošina vienlīdzīgas tiesības un iespējas, atzīstot visnelabvēlīgākajos apstākļos esošo cilvēku pamatprasmes un kompetenci. Profesionālajai izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme, jo tā veicina arī mazkvalificētu personu, audzēkņu no imigrantu ģimenēm, bezdarbnieku un personu ar īpašām izglītības vajadzībām vienlīdzību, sociālo integrāciju un aktīvu pilsoniskumu;

| 36. | aicina Komisiju, analizējot pārejas iespējas starp mācību posmiem un no profesionālās izglītības un apmācības uz citiem izglītības veidiem, ievērot visas riska grupu vajadzības. Gan pieaugušajiem, gan jauniešiem no neaizsargātām un riska grupām var būtiski palīdzēt pieejama un tirgus vajadzībām atbilstoša profesionālā izglītība un apmācība, jo tā var pavērt cilvēkiem iespējas rīkoties lietderīgi, apliecinot aktīvu pilsoniskumu, un sniegt nozīmīgu ieguldījumu ekonomikā. Programmas jāveido tā, lai tās atbilstu cilvēku vajadzībām, un tām jābūt pieskaņotām pakalpojumiem, ko neaizsargātajām grupām piedāvā vietējā līmenī. Īpaši būtiski ir panākt, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme vietējā līmenī piedāvāto apmācības kursu izstrādes veicināšanā un tās nodrošinātu, ka informācija par kursiem būtu viegli pieejama, pievēršot īpašu uzmanību neaizsargāto grupu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju, analizējot pārejas iespējas starp mācību posmiem un no profesionālās izglītības un apmācības uz citiem izglītības veidiem, ievērot visas riska grupu vajadzības. Gan pieaugušajiem, gan jauniešiem no neaizsargātām un riska grupām var būtiski palīdzēt pieejama un tirgus vajadzībām atbilstoša profesionālā izglītība un apmācība, jo tā var pavērt cilvēkiem iespējas rīkoties lietderīgi, apliecinot aktīvu pilsoniskumu, un sniegt nozīmīgu ieguldījumu ekonomikā. Programmas jāveido tā, lai tās atbilstu cilvēku vajadzībām, un tām jābūt pieskaņotām pakalpojumiem, ko neaizsargātajām grupām piedāvā vietējā līmenī. Īpaši būtiski ir panākt, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme vietējā līmenī piedāvāto apmācības kursu izstrādes veicināšanā un tās nodrošinātu, ka informācija par kursiem būtu viegli pieejama, pievēršot īpašu uzmanību neaizsargāto grupu pārstāvjiem;

| 37. | uzsver, ka ir svarīgi ieviest sistēmas, kas ļauj ne tikai novērtēt profesionālās izglītības un apmācības iestāžu audzēkņu, jo sevišķi audzēkņu no riska grupām nodarbinātības līmeni, bet arī analizēt minēto grupu nodarbinātības kvalitāti. Tādējādi apkopoto informāciju varētu izmantot profesionālās izglītības un apmācības pilnveidošanā, lai nodrošinātu audzēkņiem prasmes, kas paver pienācīgas kvalitātes nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ir svarīgi ieviest sistēmas, kas ļauj ne tikai novērtēt profesionālās izglītības un apmācības iestāžu audzēkņu, jo sevišķi audzēkņu no riska grupām nodarbinātības līmeni, bet arī analizēt minēto grupu nodarbinātības kvalitāti. Tādējādi apkopoto informāciju varētu izmantot profesionālās izglītības un apmācības pilnveidošanā, lai nodrošinātu audzēkņiem prasmes, kas paver pienācīgas kvalitātes nodarbinātības iespējas;

| 38. | atzinīgi vērtē uzsvaru uz aktīvam pilsoniskumam svarīgo pamatprasmju attīstību, kas jāveic profesionālās izglītības un apmācības sniedzēju, vietējo kopienu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, vecāku un audzēkņu partnerībā. Īstenojot šādu pieeju, būtu jāiesaista arī vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ir svarīga nozīme vietējo kopienu atbalstīšanā un pilsoniskuma veicināšanā; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē uzsvaru uz aktīvam pilsoniskumam svarīgo pamatprasmju attīstību, kas jāveic profesionālās izglītības un apmācības sniedzēju, vietējo kopienu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, vecāku un audzēkņu partnerībā. Īstenojot šādu pieeju, būtu jāiesaista arī vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ir svarīga nozīme vietējo kopienu atbalstīšanā un pilsoniskuma veicināšanā;

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija īpašu uzmanību veltījusi pamatprasmju attīstīšanai, un uzskata — lai integrētu neaizsargātās un riska grupas, tostarp imigrantus, ļoti svarīgi ir attīstīt lasīt, rakstīt un rēķināt prasmi un citas pamatprasmes, kā arī IT lietošanas un valodu prasmes, jo īpaši ņemot vērā to, ka aptuveni 20 % ES iedzīvotāju ir vāja lasītprasme un rakstītprasme (6); |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija īpašu uzmanību veltījusi pamatprasmju attīstīšanai, un uzskata — lai integrētu neaizsargātās un riska grupas, tostarp imigrantus, ļoti svarīgi ir attīstīt lasīt, rakstīt un rēķināt prasmi un citas pamatprasmes, kā arī IT lietošanas un valodu prasmes, jo īpaši ņemot vērā to, ka aptuveni 20 % ES iedzīvotāju ir vāja lasītprasme un rakstītprasme (6);

Inovācija, radošums un uzņēmējdarbība

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā minētas mācības, kuru pamatā ir pieredze un aktīva mācīšanās, kas veicina augsta līmeņa e-prasmju apguvi, riska uzņemšanās kultūru un kritisku domāšanu. Lai Eiropas ekonomika varētu uzplaukt, šādu prasmju veicināšana apvienojumā ar profesionālajām prasmēm gan nodrošinās iespējas audzēkņiem, gan paplašinās uzņēmumiem pieejamo prasmju klāstu; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā minētas mācības, kuru pamatā ir pieredze un aktīva mācīšanās, kas veicina augsta līmeņa e-prasmju apguvi, riska uzņemšanās kultūru un kritisku domāšanu. Lai Eiropas ekonomika varētu uzplaukt, šādu prasmju veicināšana apvienojumā ar profesionālajām prasmēm gan nodrošinās iespējas audzēkņiem, gan paplašinās uzņēmumiem pieejamo prasmju klāstu;

Jauna Eiropas sadarbības programma profesionālās izglītības un apmācības jomā

| 41. | atbalsta Komisiju, kas rosinājusi par profesionālo izglītību un apmācību atbildīgos ES valstu ministrus apstiprināt vērienīgu profesionālās izglītības un apmācības modernizācijas programmu, izvirzīt konkrētus mērķus, kuri jāsasniedz nākamajā desmitgadē, un cieši apņemties to īstenot saskaņā ar valsts reformu programmām, kas saistītas ar stratēģiju “Eiropa 2020”. Uzlabot prasmes, izmantojot labākas izglītības un apmācības sistēmas, ir nozīmīgs Eiropas stratēģijas elements, lai pašreiz un turpmāk varētu risināt problēmjautājumus, un tas jādara, īstenojot integrētu politiku visos izglītības sistēmas līmeņos; |
| --- | --- |

41.

atbalsta Komisiju, kas rosinājusi par profesionālo izglītību un apmācību atbildīgos ES valstu ministrus apstiprināt vērienīgu profesionālās izglītības un apmācības modernizācijas programmu, izvirzīt konkrētus mērķus, kuri jāsasniedz nākamajā desmitgadē, un cieši apņemties to īstenot saskaņā ar valsts reformu programmām, kas saistītas ar stratēģiju “Eiropa 2020”. Uzlabot prasmes, izmantojot labākas izglītības un apmācības sistēmas, ir nozīmīgs Eiropas stratēģijas elements, lai pašreiz un turpmāk varētu risināt problēmjautājumus, un tas jādara, īstenojot integrētu politiku visos izglītības sistēmas līmeņos;

| 42. | atzinīgi vērtē norādi, ka dalībvalstīm, Komisijai un sociālajiem partneriem cieši jāsadarbojas, 2010. gada decembrī pārskatot profesionālās izglītības un apmācības prioritātes, un ka īstenošanas procesā visos līmeņos jāiesaista reģionālās un vietējās pašvaldības, profesionālās izglītības sniedzēji, skolotāji, pasniedzēji un arī audzēkņi. Izglītības, apmācības un darba sasaistes veidošanai vajadzīga lielāka saskaņotība vietējā, valstu un Eiropas līmenī. Turklāt profesionālās izglītības un apmācības stratēģijām jābūt saistītām ar ekonomikas attīstības stratēģijām gan vietējā, gan valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē norādi, ka dalībvalstīm, Komisijai un sociālajiem partneriem cieši jāsadarbojas, 2010. gada decembrī pārskatot profesionālās izglītības un apmācības prioritātes, un ka īstenošanas procesā visos līmeņos jāiesaista reģionālās un vietējās pašvaldības, profesionālās izglītības sniedzēji, skolotāji, pasniedzēji un arī audzēkņi. Izglītības, apmācības un darba sasaistes veidošanai vajadzīga lielāka saskaņotība vietējā, valstu un Eiropas līmenī. Turklāt profesionālās izglītības un apmācības stratēģijām jābūt saistītām ar ekonomikas attīstības stratēģijām gan vietējā, gan valstu un Eiropas līmenī;

| 43. | atkārtoti norāda, ka dalībvalstīm vietējās un reģionālās pašvaldības pilnībā jāiesaista visos izvirzīto mērķu īstenošanas posmos. Izvēloties darba metodes ilgtermiņa Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā, jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību kompetence, un pašvaldības jāiesaista kā partneri minēto metožu uzlabošanas procesā; |
| --- | --- |

43.

atkārtoti norāda, ka dalībvalstīm vietējās un reģionālās pašvaldības pilnībā jāiesaista visos izvirzīto mērķu īstenošanas posmos. Izvēloties darba metodes ilgtermiņa Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā, jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību kompetence, un pašvaldības jāiesaista kā partneri minēto metožu uzlabošanas procesā;

| 44. | uzsver, ka apstiprināto pasākumu izstrādi un īstenošanu būtu jāatbalsta ne tikai tādām Eiropas līmenī izveidotām struktūrām kā, piemēram, Ģenerāldirektorāti profesionālās izglītības jomā (DGVT) un Profesionālās izglītības padomdevēju komiteja (ACVT), bet arī ar attiecīgām ES programmām un instrumentiem (piemēram, Leonardo da Vinci programma), kuriem mūžizglītības programmas ietvaros jāturpina veicināt pieejamību, mobilitāti un inovāciju profesionālās izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka apstiprināto pasākumu izstrādi un īstenošanu būtu jāatbalsta ne tikai tādām Eiropas līmenī izveidotām struktūrām kā, piemēram, Ģenerāldirektorāti profesionālās izglītības jomā (DGVT) un Profesionālās izglītības padomdevēju komiteja (ACVT), bet arī ar attiecīgām ES programmām un instrumentiem (piemēram, Leonardo da Vinci programma), kuriem mūžizglītības programmas ietvaros jāturpina veicināt pieejamību, mobilitāti un inovāciju profesionālās izglītības un apmācības jomā;

| 45. | uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir cik vien iespējams vairāk struktūrfondu līdzekļu piešķirt profesionālajai izglītībai un apmācībai. Ja mainītu Eiropas Sociālā fonda darbības virzienus, varētu nodrošināt piemērotus risinājums audzēkņiem, kam būs nepieciešama prasmju uzlabošana, lai gūtu jaunas nodarbinātības iespējas vai saglabātu esošās. Šī mērķa sasniegšanai varētu piesaistīt arī Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu. |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir cik vien iespējams vairāk struktūrfondu līdzekļu piešķirt profesionālajai izglītībai un apmācībai. Ja mainītu Eiropas Sociālā fonda darbības virzienus, varētu nodrošināt piemērotus risinājums audzēkņiem, kam būs nepieciešama prasmju uzlabošana, lai gūtu jaunas nodarbinātības iespējas vai saglabātu esošās. Šī mērķa sasniegšanai varētu piesaistīt arī Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu.

Briselē, 2010. gada 1. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  ESAO, 2010. gads, “The High Cost of Low Educational Performance” (“Sliktu sekmju augstā cena”).

1

The High Cost of Low Educational Performance

(2)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/115346.pdf.

2

(3)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=113&newsId=831&furtherNews=yes.

3

(4)  http://www.earlall.eu/page.asp?n=newsdetails&i=13340.

4

(5)  http://www.earlall.eu/filebank/G%C3%B6teborg_BarcelonaDeclaration_English.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/report09/report_en.pdf.

6

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/38

---

Reģionu komitejas pašiniciatīvas atzinums “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma, īstenojot stratēģiju veselības jomā 2008.–2013. gadam”

2011/C 42/08

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver, ka stratēģijas īstenošanā jāievieš izmaiņas, lai pilnā mērā ņemtu vērā vietējo un reģionālo pašvaldību intereses un pieredzi, un aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut veselības jomas rādītājus un mērķus; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka stratēģijas īstenošanā jāievieš izmaiņas, lai pilnā mērā ņemtu vērā vietējo un reģionālo pašvaldību intereses un pieredzi, un aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut veselības jomas rādītājus un mērķus;

| — | norāda, ka pašreizējo stratēģiju varētu daudzējādi uzlabot, piemēram, attiecībā uz stratēģijas īstenošanai izmantotajiem Eiropas fondiem, mehānismiem un struktūrām, kā arī attiecībā uz reģionālajiem rādītājiem un mērķiem veselības jomā un uz veselības aprūpes sistēmu pielāgošanu jaunajiem problēmjautājumiem; |
| --- | --- |

—

norāda, ka pašreizējo stratēģiju varētu daudzējādi uzlabot, piemēram, attiecībā uz stratēģijas īstenošanai izmantotajiem Eiropas fondiem, mehānismiem un struktūrām, kā arī attiecībā uz reģionālajiem rādītājiem un mērķiem veselības jomā un uz veselības aprūpes sistēmu pielāgošanu jaunajiem problēmjautājumiem;

| — | vērš uzmanību uz to, ka dažās dalībvalstīs krīzes rezultātā budžets ir samazināts, taču tāpēc nedrīkst samazināt veselības politikai un veselības aprūpes sistēmām paredzētos līdzekļus, bet ir jāapsver, kā nodrošināt gan to stabilitāti, tādējādi atvieglojot pielāgošanos nākotnē gaidāmajām problēmām, gan arī sinerģiju, kas var veidoties publiskā un privātā sektora sadarbības rezultātā; |
| --- | --- |

—

vērš uzmanību uz to, ka dažās dalībvalstīs krīzes rezultātā budžets ir samazināts, taču tāpēc nedrīkst samazināt veselības politikai un veselības aprūpes sistēmām paredzētos līdzekļus, bet ir jāapsver, kā nodrošināt gan to stabilitāti, tādējādi atvieglojot pielāgošanos nākotnē gaidāmajām problēmām, gan arī sinerģiju, kas var veidoties publiskā un privātā sektora sadarbības rezultātā;

| — | konstatē, ka veselības veicināšanas un profilakses pasākumi ir efektīvs veids, kā nodrošināt sabiedrības veselību un ierobežot arvien pieaugošos veselības aprūpes izdevumus, un pauž pārliecību, ka veselība jāveicina visos dzīves posmos; |
| --- | --- |

—

konstatē, ka veselības veicināšanas un profilakses pasākumi ir efektīvs veids, kā nodrošināt sabiedrības veselību un ierobežot arvien pieaugošos veselības aprūpes izdevumus, un pauž pārliecību, ka veselība jāveicina visos dzīves posmos;

| — | prasa, lai Reģionu komiteja tiktu uzaicināta piedalīties darbā, ko veic augsta līmeņa ierēdņu darba grupa par sabiedrības veselību, un prasa, lai Reģionu komiteja tiktu iesaistīta dažu Eiropas līmenī izveidoto tematisko grupu darbā; |
| --- | --- |

—

prasa, lai Reģionu komiteja tiktu uzaicināta piedalīties darbā, ko veic augsta līmeņa ierēdņu darba grupa par sabiedrības veselību, un prasa, lai Reģionu komiteja tiktu iesaistīta dažu Eiropas līmenī izveidoto tematisko grupu darbā;

| — | atbalsta ierosmes, kuru mērķis ir ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, elektroniskas veselības kartiņas, kurās būtu apkopota pamatinformācija par pacientu un kuras būtu drošas konfidenciālu personas datu aizsardzības ziņā, vai citus risinājumus, kas atvieglo piekļuvi informācijai par ikvienu pacientu visā ES; |
| --- | --- |

—

atbalsta ierosmes, kuru mērķis ir ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, elektroniskas veselības kartiņas, kurās būtu apkopota pamatinformācija par pacientu un kuras būtu drošas konfidenciālu personas datu aizsardzības ziņā, vai citus risinājumus, kas atvieglo piekļuvi informācijai par ikvienu pacientu visā ES;

| — | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas SANCO ĢD iniciatīvu, kuras mērķis ir sadarbībā ar Reģionu komiteju izstrādāt kopīgus projektus, lai uzlabotu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti stratēģijas ieviešanā; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas SANCO ĢD iniciatīvu, kuras mērķis ir sadarbībā ar Reģionu komiteju izstrādāt kopīgus projektus, lai uzlabotu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti stratēģijas ieviešanā;

| Ziņotājs | : | Adam Banaszak kgs (PL/EA), Kujāvijas–Pomožes vojevodistes seimika loceklis |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Adam Banaszak kgs (PL/EA), Kujāvijas–Pomožes vojevodistes seimika loceklis

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA,

| 1. | uzskata, ka Veselības aizsardzības stratēģija 2008.–2013. gadam tieši skar vietējās un reģionālās pašvaldības, jo lielākajā daļā dalībvalstu tieši pašvaldības atbild gan par tādu pakalpojumu nodrošināšanu savā teritorijā, kas ietekmē sabiedrības veselību, gan arī par reģionālās attīstības priekšnoteikumiem; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Veselības aizsardzības stratēģija 2008.–2013. gadam tieši skar vietējās un reģionālās pašvaldības, jo lielākajā daļā dalībvalstu tieši pašvaldības atbild gan par tādu pakalpojumu nodrošināšanu savā teritorijā, kas ietekmē sabiedrības veselību, gan arī par reģionālās attīstības priekšnoteikumiem;

| 2. | uzsver, ka reģioni un vietējā līmeņa dalībnieki plāno, sniedz, pilnveido un pārrauga veselības aprūpi. Tie arī ievieš dzīvē veselības profilakses un veicināšanas programmas. Turklāt uz tiem bieži gulstas arī finansiālā atbildība, tie tieši saskaras ar iedzīvotāju rūpēm, un tāpēc tiem ir padziļinātas zināšanas veselības jomā un ir zināmas šīs jomas problēmas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka reģioni un vietējā līmeņa dalībnieki plāno, sniedz, pilnveido un pārrauga veselības aprūpi. Tie arī ievieš dzīvē veselības profilakses un veicināšanas programmas. Turklāt uz tiem bieži gulstas arī finansiālā atbildība, tie tieši saskaras ar iedzīvotāju rūpēm, un tāpēc tiem ir padziļinātas zināšanas veselības jomā un ir zināmas šīs jomas problēmas;

| 3. | atzīmē, ka stratēģijā aptverts ļoti plašs jautājumu loks, un piekrīt tās mērķiem; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka stratēģijā aptverts ļoti plašs jautājumu loks, un piekrīt tās mērķiem;

| 4. | uzsver, ka ļoti svarīgi ir izveidot mehānismus, kas ļauj atbilstīgi subsidiaritātes principam īstenot pieņemtos principus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ļoti svarīgi ir izveidot mehānismus, kas ļauj atbilstīgi subsidiaritātes principam īstenot pieņemtos principus;

| 5. | uzskata, ka stratēģijas un pasākumi jāplāno un jāizstrādā, ievērojot dzimumu līdztiesības principu, kā arī citus nediskriminācijas aspektus; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka stratēģijas un pasākumi jāplāno un jāizstrādā, ievērojot dzimumu līdztiesības principu, kā arī citus nediskriminācijas aspektus;

| 6. | vērš uzmanību, ka no tiem nekādā gadījumā nedrīkst atteikties ekonomikas krīzes dēļ; |
| --- | --- |

6.

vērš uzmanību, ka no tiem nekādā gadījumā nedrīkst atteikties ekonomikas krīzes dēļ;

| 7. | negatīvi vērtē to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības netiek pienācīgi iesaistītas stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

negatīvi vērtē to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības netiek pienācīgi iesaistītas stratēģijas īstenošanā;

| 8. | konstatē atbildes reakcijas trūkumu uz atzinumā par tematu “Baltā grāmata “Kopā par veselību: ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam”” un atzinumā par tematu “Solidaritāte veselības aprūpē — nevienlīdzības mazināšana veselības aprūpes jomā ES” ietvertajām prasībām, kā arī uz daudziem citos Komitejas atzinumos paustajiem ierosinājumiem; |
| --- | --- |

8.

konstatē atbildes reakcijas trūkumu uz atzinumā par tematu “Baltā grāmata “Kopā par veselību: ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam”” un atzinumā par tematu “Solidaritāte veselības aprūpē — nevienlīdzības mazināšana veselības aprūpes jomā ES” ietvertajām prasībām, kā arī uz daudziem citos Komitejas atzinumos paustajiem ierosinājumiem;

| 9. | vēlreiz atgādina iepriekš minētajos atzinumos izteiktās prasības, jo īpaši par pūliņu ieguldīšanu, lai mazinātu ES dalībvalstīs un starp tām pastāvošo nevienlīdzību veselības jomā; |
| --- | --- |

9.

vēlreiz atgādina iepriekš minētajos atzinumos izteiktās prasības, jo īpaši par pūliņu ieguldīšanu, lai mazinātu ES dalībvalstīs un starp tām pastāvošo nevienlīdzību veselības jomā;

| 10. | uzsver, ka stratēģijas īstenošanā jāievieš izmaiņas, lai pilnā mērā ņemtu vērā vietējo un reģionālo pašvaldību intereses un pieredzi un tādējādi nodrošinātu gan pašreizējās stratēģijas panākumus, gan arī tās, ko pieņems nākotnē; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka stratēģijas īstenošanā jāievieš izmaiņas, lai pilnā mērā ņemtu vērā vietējo un reģionālo pašvaldību intereses un pieredzi un tādējādi nodrošinātu gan pašreizējās stratēģijas panākumus, gan arī tās, ko pieņems nākotnē;

| 11. | norāda, ka veselību veicinoši un veselības profilakses pasākumi ir visefektīvākais veids, kā ierobežot arvien pieaugošos izdevumus veselības jomā, tāpēc jāpopularizē to piekopšana visos dzīves posmos un arī iedzīvotāji jāaicina pievērsties veselīgam dzīvesveidam. Jāturpina cītīgi darboties, lai īstenotu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka veselību veicinoši un veselības profilakses pasākumi ir visefektīvākais veids, kā ierobežot arvien pieaugošos izdevumus veselības jomā, tāpēc jāpopularizē to piekopšana visos dzīves posmos un arī iedzīvotāji jāaicina pievērsties veselīgam dzīvesveidam. Jāturpina cītīgi darboties, lai īstenotu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli;

| 12. | uzskata, ka veselības veicināšanas pasākumi (plašā nozīmē) pastāvīgi jāiekļauj ES pieejā veselības aizsardzībai visās politikas jomās; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka veselības veicināšanas pasākumi (plašā nozīmē) pastāvīgi jāiekļauj ES pieejā veselības aizsardzībai visās politikas jomās;

| 13. | atbalsta ierosmes, kuru mērķis ir ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, elektroniskas veselības kartiņas, kurās būtu apkopota pamatinformācija par pacientu un kuras būtu drošas konfidenciālu personas datu aizsardzības ziņā, vai citus risinājumus, kas atvieglo piekļuvi informācijai par ikvienu pacientu visā ES; |
| --- | --- |

13.

atbalsta ierosmes, kuru mērķis ir ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, elektroniskas veselības kartiņas, kurās būtu apkopota pamatinformācija par pacientu un kuras būtu drošas konfidenciālu personas datu aizsardzības ziņā, vai citus risinājumus, kas atvieglo piekļuvi informācijai par ikvienu pacientu visā ES;

| 14. | norāda, ka pašreizējo stratēģiju varētu daudzējādi uzlabot, piemēram, attiecībā uz stratēģijas īstenošanai izmantotajiem Eiropas fondiem, mehānismiem un struktūrām, kā arī attiecībā uz reģionālajiem rādītājiem un mērķiem veselības jomā un uz veselības aprūpes sistēmu pielāgošanu jaunajiem problēmjautājumiem; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka pašreizējo stratēģiju varētu daudzējādi uzlabot, piemēram, attiecībā uz stratēģijas īstenošanai izmantotajiem Eiropas fondiem, mehānismiem un struktūrām, kā arī attiecībā uz reģionālajiem rādītājiem un mērķiem veselības jomā un uz veselības aprūpes sistēmu pielāgošanu jaunajiem problēmjautājumiem;

Stratēģijas darbības novērtējums saistībā ar tautsaimniecības krīzi

| 15. | piekrīt stratēģijā paustajam viedoklim, ka veselība ir mūsu lielākais dārgums un ka veselīga sabiedrība ir arī produktivitātes un labklājības priekšnoteikums, tāpēc izdevumi par veselības aprūpi jāuzskata par ieguldījumiem, nevis tikai par izmaksām; |
| --- | --- |

15.

piekrīt stratēģijā paustajam viedoklim, ka veselība ir mūsu lielākais dārgums un ka veselīga sabiedrība ir arī produktivitātes un labklājības priekšnoteikums, tāpēc izdevumi par veselības aprūpi jāuzskata par ieguldījumiem, nevis tikai par izmaksām;

| 16. | uzsver, ka veselība pirmām kārtām ir iedzīvotāju dzīves kvalitātes stūrakmens un ka to nedrīkst uztvert vienīgi kā ekonomikas faktoru; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka veselība pirmām kārtām ir iedzīvotāju dzīves kvalitātes stūrakmens un ka to nedrīkst uztvert vienīgi kā ekonomikas faktoru;

| 17. | vērš uzmanību uz to, ka dažās dalībvalstīs krīzes rezultātā budžets ir samazināts, taču tāpēc nedrīkst samazināt veselības politikai un veselības aprūpes sistēmām paredzētos līdzekļus, bet ir jāapsver, kā nodrošināt gan to stabilitāti, tādējādi atvieglojot pielāgošanos nākotnē gaidāmajām problēmām, gan arī sinerģiju, kas var veidoties publiskā un privātā sektora sadarbības rezultātā; |
| --- | --- |

17.

vērš uzmanību uz to, ka dažās dalībvalstīs krīzes rezultātā budžets ir samazināts, taču tāpēc nedrīkst samazināt veselības politikai un veselības aprūpes sistēmām paredzētos līdzekļus, bet ir jāapsver, kā nodrošināt gan to stabilitāti, tādējādi atvieglojot pielāgošanos nākotnē gaidāmajām problēmām, gan arī sinerģiju, kas var veidoties publiskā un privātā sektora sadarbības rezultātā;

| 18. | uzsver, ka pašreizējā ekonomikas krīze nedrīkst dalībvalstīs būt par iemeslu, lai ierobežotu veselības veicināšanas programmas un pasākumus, kas veicina veselīgu dzīvesveidu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka pašreizējā ekonomikas krīze nedrīkst dalībvalstīs būt par iemeslu, lai ierobežotu veselības veicināšanas programmas un pasākumus, kas veicina veselīgu dzīvesveidu;

| 19. | uzskata, ka visās dalībvalstīs vērojamās ekonomikas krīzes dēļ valdības nedrīkst novērst uzmanību no prioritātēm, aizbildinoties ar centieniem samazināt izdevumus (piemēram, veselības jomā). Tieši pretēji, dalībvalstu uzdevums ir uzmanīgi sekot līdzi, lai cik vien iespējams turpinātu uzlabot iedzīvotāju veselības stāvokli; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka visās dalībvalstīs vērojamās ekonomikas krīzes dēļ valdības nedrīkst novērst uzmanību no prioritātēm, aizbildinoties ar centieniem samazināt izdevumus (piemēram, veselības jomā). Tieši pretēji, dalībvalstu uzdevums ir uzmanīgi sekot līdzi, lai cik vien iespējams turpinātu uzlabot iedzīvotāju veselības stāvokli;

Eiropas fondu izmantošana projektu finansēšanai veselības jomā

| 20. | uzsver, ka ES finansiālais atbalsts, ko sniedz, pamatojoties uz rīcības programmu veselības jomā, ir svarīgs, lai uzlabotu iedzīvotāju veselības aizsardzību, veicinātu veselību, kā arī radītu un izplatītu informāciju un zināšanas saistībā ar veselību, un konstatē, ka obligāti jāpārskata projektu izvēles kritēriji un noteikumi par tiesībām pretendēt uz ES fondu atbalstu tā, lai, citastarp, nodrošinātu ietekmi uz sociālajiem faktoriem. Vienlaikus pārskatīšanā tieši jāiesaista reģioni, lai pēc iespējas labāk liktu lietā to pieredzi šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ES finansiālais atbalsts, ko sniedz, pamatojoties uz rīcības programmu veselības jomā, ir svarīgs, lai uzlabotu iedzīvotāju veselības aizsardzību, veicinātu veselību, kā arī radītu un izplatītu informāciju un zināšanas saistībā ar veselību, un konstatē, ka obligāti jāpārskata projektu izvēles kritēriji un noteikumi par tiesībām pretendēt uz ES fondu atbalstu tā, lai, citastarp, nodrošinātu ietekmi uz sociālajiem faktoriem. Vienlaikus pārskatīšanā tieši jāiesaista reģioni, lai pēc iespējas labāk liktu lietā to pieredzi šajā jomā;

| 21. | uzskata, ka obligāti būtu jāturpina ieguldīt ES līdzekļus kohēzijas fondos un jāpārrauga to efektivitāte, izmantojot, piemēram, kopīgus iedzīvotāju veselības līmeņa rādītājus. Kohēzijas politikas turpināšana Eiropas līmenī ļaus izvērtēt tās ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju veselības līmeni; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka obligāti būtu jāturpina ieguldīt ES līdzekļus kohēzijas fondos un jāpārrauga to efektivitāte, izmantojot, piemēram, kopīgus iedzīvotāju veselības līmeņa rādītājus. Kohēzijas politikas turpināšana Eiropas līmenī ļaus izvērtēt tās ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju veselības līmeni;

| 22. | konstatē, ka reģioni tieši jāiesaista Eiropas fondu plānošanā; tādējādi būtu iespējams plānos iekļaut reģionālās prioritātes un būtiski palielināt pieejamo līdzekļu izlietošanas pakāpi; |
| --- | --- |

22.

konstatē, ka reģioni tieši jāiesaista Eiropas fondu plānošanā; tādējādi būtu iespējams plānos iekļaut reģionālās prioritātes un būtiski palielināt pieejamo līdzekļu izlietošanas pakāpi;

| 23. | iesaka






  — | vienkāršot fondu līdzekļu saņemšanas procedūras un saīsināt avansa izmaksāšanas termiņu līdz 45 dienām, |
| --- | --- | --- |

23.

iesaka

—

vienkāršot fondu līdzekļu saņemšanas procedūras un saīsināt avansa izmaksāšanas termiņu līdz 45 dienām,

| — | uzlabot konkursu pārredzamību, to noteikumus tulkojot visās valodās un publicējot īpašā tīmekļa vietnē, |
| --- | --- |

—

uzlabot konkursu pārredzamību, to noteikumus tulkojot visās valodās un publicējot īpašā tīmekļa vietnē,

| — | atvieglot vairāku fondu vienlaicīgu izmantošanu, vienkāršojot procedūras un izveidojot ērti pieejamus kopējos informācijas avotus, |
| --- | --- |

—

atvieglot vairāku fondu vienlaicīgu izmantošanu, vienkāršojot procedūras un izveidojot ērti pieejamus kopējos informācijas avotus,

| — | palielināt pārrobežu sadarbības projektiem pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

—

palielināt pārrobežu sadarbības projektiem pieejamos līdzekļus;

| 24. | mudina ilgstoši atbalstīt projektus, kuru mērķis ir pārveidot pašreizējās veselības aprūpes sistēmas tā, lai tās pielāgotu jaunajiem problēmjautājumiem, piemēram, lielākai pacientu mobilitātei, sabiedrības novecošanai un hronisku slimību, invaliditātes un atkarības gadījumu pieaugumam; |
| --- | --- |

24.

mudina ilgstoši atbalstīt projektus, kuru mērķis ir pārveidot pašreizējās veselības aprūpes sistēmas tā, lai tās pielāgotu jaunajiem problēmjautājumiem, piemēram, lielākai pacientu mobilitātei, sabiedrības novecošanai un hronisku slimību, invaliditātes un atkarības gadījumu pieaugumam;

| 25. | norāda, ka jāizstrādā rādītāji, kas ļautu noteikt no ES fondiem finansēto projektu ietekmi ne tikai uz sabiedrības veselības stāvokli, bet arī uz reģionu tautsaimniecības attīstību; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka jāizstrādā rādītāji, kas ļautu noteikt no ES fondiem finansēto projektu ietekmi ne tikai uz sabiedrības veselības stāvokli, bet arī uz reģionu tautsaimniecības attīstību;

Veselības veicināšana un profilakse

| 26. | konstatē, ka veselības veicināšanas un profilakses pasākumi ir efektīvs veids, kā nodrošināt sabiedrības veselību un ierobežot arvien pieaugošos veselības aprūpes izdevumus; |
| --- | --- |

26.

konstatē, ka veselības veicināšanas un profilakses pasākumi ir efektīvs veids, kā nodrošināt sabiedrības veselību un ierobežot arvien pieaugošos veselības aprūpes izdevumus;

| 27. | pauž pārliecību, ka veselība jāveicina visos dzīves posmos, lai nodrošinātu priekšnoteikumus un nosacījumus saimnieciskai labklājībai, tiecoties tādējādi pēc cilvēka fiziskās, psiholoģiskās un sociālās labsajūtas ikvienā vecumā; |
| --- | --- |

27.

pauž pārliecību, ka veselība jāveicina visos dzīves posmos, lai nodrošinātu priekšnoteikumus un nosacījumus saimnieciskai labklājībai, tiecoties tādējādi pēc cilvēka fiziskās, psiholoģiskās un sociālās labsajūtas ikvienā vecumā;

| 28. | atzinīgi vērtē tādu pasākumu atbalstīšanu, kas daudzpusīgi veicina veselību un veselības profilaksi visās sociālās un ekonomiskās dzīves jomās; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē tādu pasākumu atbalstīšanu, kas daudzpusīgi veicina veselību un veselības profilaksi visās sociālās un ekonomiskās dzīves jomās;

| 29. | uzskata, ka katrā ziņā jāpopularizē iniciatīvas, kas veicina aktīvāku un kustīgāku dzīvesveidu gan bērnu, gan pieaugušo vidū; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka katrā ziņā jāpopularizē iniciatīvas, kas veicina aktīvāku un kustīgāku dzīvesveidu gan bērnu, gan pieaugušo vidū;

| 30. | pauž aicinājumu vietējām pašvaldībām atbalstīt, veicināt un popularizēt organizācijas, kurās apvienojas dažāda vecuma cilvēki, kuru darbība ir vērsta uz dažādu paaudžu sadarbību un uz zināšanu un pieredzes apmaiņu; |
| --- | --- |

30.

pauž aicinājumu vietējām pašvaldībām atbalstīt, veicināt un popularizēt organizācijas, kurās apvienojas dažāda vecuma cilvēki, kuru darbība ir vērsta uz dažādu paaudžu sadarbību un uz zināšanu un pieredzes apmaiņu;

| 31. | uzsver, ka svarīgi ir atbalstīt bērnu un jauniešu izglītošanu šādās jomās:






  — | veselīgs uzturs (sakņu dārza izveidošana pie pirmsskolas iestādēm un skolām, apmācība par to, kā sagatavot kvalitatīvas maltītes), |
| --- | --- | --- |

31.

uzsver, ka svarīgi ir atbalstīt bērnu un jauniešu izglītošanu šādās jomās:

—

veselīgs uzturs (sakņu dārza izveidošana pie pirmsskolas iestādēm un skolām, apmācība par to, kā sagatavot kvalitatīvas maltītes),

| — | kustības (skriešanas un riteņbraukšanas sacensības, sporta dienas, skolu sacensības, sacensības pārrobežu sadarbības ietvaros, skolu sporta klubi, skolu novadpētnieciskie un tūrisma pulciņi), |
| --- | --- |

—

kustības (skriešanas un riteņbraukšanas sacensības, sporta dienas, skolu sacensības, sacensības pārrobežu sadarbības ietvaros, skolu sporta klubi, skolu novadpētnieciskie un tūrisma pulciņi),

| — | ekoloģija un veselība (dabas mācība par apkārtējo vidi, dabas aizsardzības programma, “zaļās” skolas, riteņbraukšanas, skrituļslidu un peldēšanas popularizēšana bērnu vidū); |
| --- | --- |

—

ekoloģija un veselība (dabas mācība par apkārtējo vidi, dabas aizsardzības programma, “zaļās” skolas, riteņbraukšanas, skrituļslidu un peldēšanas popularizēšana bērnu vidū);

| 32. | atbalsta iniciatīvas, kurās iesaka bērnus barot ar veselīgu pārtiku. Bērnu ēdināšanas iestādēs (skolās, pirmsskolas iestādēs, iestādēs bērniem no nelabvēlīgām un problemātiskām ģimenēm) būtu jāuzsver, ka jāizmanto ekoloģiski audzēta, nemodificēta pārtika, kas apstrādāta tā, lai nezaudētu vērtīgās sastāvdaļas; |
| --- | --- |

32.

atbalsta iniciatīvas, kurās iesaka bērnus barot ar veselīgu pārtiku. Bērnu ēdināšanas iestādēs (skolās, pirmsskolas iestādēs, iestādēs bērniem no nelabvēlīgām un problemātiskām ģimenēm) būtu jāuzsver, ka jāizmanto ekoloģiski audzēta, nemodificēta pārtika, kas apstrādāta tā, lai nezaudētu vērtīgās sastāvdaļas;

| 33. | uzskata, ka pieaugušo vidū veselība jāpopularizē aktīvāk. Tas attiecas gan uz fizisko nodarbību jomu, atbalstot sporta klubus, fiziskās nodarbības iedzīvotājiem virs 50, gan arī uz pasākumiem, kas mazinātu atstumtību no sabiedrības, atvieglotu kontaktu veidošanu un neatkarīgi no fiziskās sagatavotības līmeņa attīstītu ieradumus aktīvi pavadīt laiku grupā. Sabiedrības novecošanas un pārmaiņu rezultātā (darba zaudēšana, šķiršanās, laulātā nāve) pieaugušie nereti atsvešinās no grupām, kurās tie līdz šim darbojās. Vientulība vai mazāk iespēju aktīvi pavadīt laiku grupā veicina negatīvas uzvedības tendences, var izraisīt depresiju un ieslīgšanu slimībā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka pieaugušo vidū veselība jāpopularizē aktīvāk. Tas attiecas gan uz fizisko nodarbību jomu, atbalstot sporta klubus, fiziskās nodarbības iedzīvotājiem virs 50, gan arī uz pasākumiem, kas mazinātu atstumtību no sabiedrības, atvieglotu kontaktu veidošanu un neatkarīgi no fiziskās sagatavotības līmeņa attīstītu ieradumus aktīvi pavadīt laiku grupā. Sabiedrības novecošanas un pārmaiņu rezultātā (darba zaudēšana, šķiršanās, laulātā nāve) pieaugušie nereti atsvešinās no grupām, kurās tie līdz šim darbojās. Vientulība vai mazāk iespēju aktīvi pavadīt laiku grupā veicina negatīvas uzvedības tendences, var izraisīt depresiju un ieslīgšanu slimībā;

| 34. | uzskata, ka lietderīgi būtu ieviest “veselības bilanci”, kas būtu paredzēta cilvēkiem brieduma gados (piemēram, tiem, kam ir 40, 50 vai 60 un vairāk gadu) un virzīta uz izglītošanu veselības jomā: kā ikvienā vecumā uzturēt normām atbilstošu ķermeņa masu, kā saglabāt veselīgu asinsrites sistēmu un redzi, kā ievērot apjoma un kvalitātes ziņā vecumam piemērotu uztura režīmu un atbrīvoties no sliktiem ieradumiem, pamatojoties uz pieejamiem zinātniskajiem datiem. Īpaši jāņem vērā citi tieši sieviešu veselības apdraudējumi saistībā ar asinsrites saslimšanām un miokarda infarktu; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka lietderīgi būtu ieviest “veselības bilanci”, kas būtu paredzēta cilvēkiem brieduma gados (piemēram, tiem, kam ir 40, 50 vai 60 un vairāk gadu) un virzīta uz izglītošanu veselības jomā: kā ikvienā vecumā uzturēt normām atbilstošu ķermeņa masu, kā saglabāt veselīgu asinsrites sistēmu un redzi, kā ievērot apjoma un kvalitātes ziņā vecumam piemērotu uztura režīmu un atbrīvoties no sliktiem ieradumiem, pamatojoties uz pieejamiem zinātniskajiem datiem. Īpaši jāņem vērā citi tieši sieviešu veselības apdraudējumi saistībā ar asinsrites saslimšanām un miokarda infarktu;

| 35. | ņemot vērā to, ka lielākajā daļā gadījumu vislabākos rezultātus sniedz profilakse un veselīga dzīvesveida popularizēšana, vietējām un reģionālajām pašvaldībām varētu būt nozīmīga loma šajos pasākumos, jo tās ir tiešā kontaktā ar iedzīvotājiem un izprot viņu vajadzības. Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības ir ciešā saskarē ar vietējā līmeņa dalībniekiem (ierēdnēm un ierēdņiem, darba ņēmējām un darba ņēmējiem, veselības iestādēm, arodbiedrībām, uzņēmumu padomju pārstāvēm un pārstāvjiem, slimokasēm, skolām, kas izvērš izglītojošas veselības kampaņas u.tml.), tās jāņem vērā, ieviešot minētos pasākumus; |
| --- | --- |

35.

ņemot vērā to, ka lielākajā daļā gadījumu vislabākos rezultātus sniedz profilakse un veselīga dzīvesveida popularizēšana, vietējām un reģionālajām pašvaldībām varētu būt nozīmīga loma šajos pasākumos, jo tās ir tiešā kontaktā ar iedzīvotājiem un izprot viņu vajadzības. Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības ir ciešā saskarē ar vietējā līmeņa dalībniekiem (ierēdnēm un ierēdņiem, darba ņēmējām un darba ņēmējiem, veselības iestādēm, arodbiedrībām, uzņēmumu padomju pārstāvēm un pārstāvjiem, slimokasēm, skolām, kas izvērš izglītojošas veselības kampaņas u.tml.), tās jāņem vērā, ieviešot minētos pasākumus;

| 36. | uzskata, ka būtu ļoti svarīgi vietējās un reģionālās pašvaldības cieši iesaistīt preventīvu un informatīvu pasākumu izstrādē un ieviešanā tuvākajos gados un ka to rīcībā jābūt minēto pasākumu īstenošanai nepieciešamiem instrumentiem; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka būtu ļoti svarīgi vietējās un reģionālās pašvaldības cieši iesaistīt preventīvu un informatīvu pasākumu izstrādē un ieviešanā tuvākajos gados un ka to rīcībā jābūt minēto pasākumu īstenošanai nepieciešamiem instrumentiem;

| 37. | norāda, ka to rīcībā jābūt līdzekļiem arī tādu tīklu veidošanai, kuros apmainīties ar pieredzi šajā jomā un risināt arī citas problēmas, kas pastāv ES reģionos; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka to rīcībā jābūt līdzekļiem arī tādu tīklu veidošanai, kuros apmainīties ar pieredzi šajā jomā un risināt arī citas problēmas, kas pastāv ES reģionos;

Veselības aprūpes līmeņa izlīdzināšana kā Eiropas teritoriālās kohēzijas elements saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”

| 38. | uzskata, ka lauku apvidos, rūpniecības restrukturizācijas skartajos apvidos un reģionos, kuros ir sarežģīti un pastāvīgi nelabvēlīgi ekonomiskie vai demogrāfiskie apstākļi, piemēram, galējos ziemeļu reģionos ar ļoti mazu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salās un pierobežas, kalnu un nabadzīgos reģionos, sevišķi jācenšas nodrošināt, lai iedzīvotājiem būtu vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei un faktoriem, kas veicina laba veselības stāvokļa saglabāšanu ikvienā vecumā; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka lauku apvidos, rūpniecības restrukturizācijas skartajos apvidos un reģionos, kuros ir sarežģīti un pastāvīgi nelabvēlīgi ekonomiskie vai demogrāfiskie apstākļi, piemēram, galējos ziemeļu reģionos ar ļoti mazu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salās un pierobežas, kalnu un nabadzīgos reģionos, sevišķi jācenšas nodrošināt, lai iedzīvotājiem būtu vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei un faktoriem, kas veicina laba veselības stāvokļa saglabāšanu ikvienā vecumā;

| 39. | iesaka vairāk izmantot jau pieejamos rādītājus, lai visiem iedzīvotājiem uzlabotu veselības stāvokli, it sevišķi tiem, kuru paredzamais veselīga mūža ilgums mēdz būt zem vidējā, kā arī lai izlīdzinātu reģionālās atšķirības; |
| --- | --- |

39.

iesaka vairāk izmantot jau pieejamos rādītājus, lai visiem iedzīvotājiem uzlabotu veselības stāvokli, it sevišķi tiem, kuru paredzamais veselīga mūža ilgums mēdz būt zem vidējā, kā arī lai izlīdzinātu reģionālās atšķirības;

| 40. | uzsver, ka svarīgi ir sistemātiski apkopot Eiropas iedzīvotāju veselības stāvokļa raksturošanai, analizēšanai un novērošanai vajadzīgos datus, lai varētu izdarīt secinājumus, sagatavot priekšlikumus un ieteikumus veselības aprūpes un veicināšanas, kā arī iespējamo veselības apdraudējumu novēršanas pasākumus, un, lai varētu izstrādāt minētos rādītājus, jānosaka datu minimums to kopīgai izmantošanai un apmaiņai Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka svarīgi ir sistemātiski apkopot Eiropas iedzīvotāju veselības stāvokļa raksturošanai, analizēšanai un novērošanai vajadzīgos datus, lai varētu izdarīt secinājumus, sagatavot priekšlikumus un ieteikumus veselības aprūpes un veicināšanas, kā arī iespējamo veselības apdraudējumu novēršanas pasākumus, un, lai varētu izstrādāt minētos rādītājus, jānosaka datu minimums to kopīgai izmantošanai un apmaiņai Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī;

| 41. | ir pārliecināta, ka lietderīgi būtu izstrādāt un tiekties izlīdzināt medicīnas personāla un palīgpersonāla nodarbinātības rādītājus, it īpaši tajās valstīs, kurās līdz šim tādi rādītāji nav izmantoti. Būtu vēlams minētajās darbībās iesaistīt reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

41.

ir pārliecināta, ka lietderīgi būtu izstrādāt un tiekties izlīdzināt medicīnas personāla un palīgpersonāla nodarbinātības rādītājus, it īpaši tajās valstīs, kurās līdz šim tādi rādītāji nav izmantoti. Būtu vēlams minētajās darbībās iesaistīt reģionālās pašvaldības;

| 42. | iesaka sekot līdzi nodarbinātības rādītājiem un medicīnas personāla migrācijai, lai nodrošinātu optimālu veselības aprūpi visos ES reģionos un tādu datu pieejamību, kas sniedz iespēju apsvērt, kā sniegt kompensāciju tiem reģioniem, kas iegulda apmācībā, bet negūst labumu no šiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

42.

iesaka sekot līdzi nodarbinātības rādītājiem un medicīnas personāla migrācijai, lai nodrošinātu optimālu veselības aprūpi visos ES reģionos un tādu datu pieejamību, kas sniedz iespēju apsvērt, kā sniegt kompensāciju tiem reģioniem, kas iegulda apmācībā, bet negūst labumu no šiem ieguldījumiem;

| 43. | atbalsta pasākumus, kas paredzēti labas prakses standartu izstrādei un līdzīgu reģionu apmaiņai ar labas prakses piemēriem; |
| --- | --- |

43.

atbalsta pasākumus, kas paredzēti labas prakses standartu izstrādei un līdzīgu reģionu apmaiņai ar labas prakses piemēriem;

| 44. | aicina analizēt projektu ietekmi uz tautsaimniecību reģionālajā līmenī un atdevi no ieguldījumiem projektos veselības jomā, lai veiktu īstenoto politisko stratēģiju ex post (paveiktā) novērtējumu. Jāprecizē instrumenti, kas ļauj veikt šādu analīzi ne tikai pēc tam, bet arī pirms tam vai preventīvi (piemēram, ietekmes uz veselību novērtējums); |
| --- | --- |

44.

aicina analizēt projektu ietekmi uz tautsaimniecību reģionālajā līmenī un atdevi no ieguldījumiem projektos veselības jomā, lai veiktu īstenoto politisko stratēģiju ex post (paveiktā) novērtējumu. Jāprecizē instrumenti, kas ļauj veikt šādu analīzi ne tikai pēc tam, bet arī pirms tam vai preventīvi (piemēram, ietekmes uz veselību novērtējums);

| 45. | aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut veselības jomas rādītājus un mērķus, lai veicinātu gudru un ilgtspējīgu izaugsmi, kas palīdzētu samazināt sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

45.

aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut veselības jomas rādītājus un mērķus, lai veicinātu gudru un ilgtspējīgu izaugsmi, kas palīdzētu samazināt sociālo atstumtību;

| 46. | mudina Komisiju izstrādāt piemērotus veselības rādītājus un tajos pilnībā ņemt vērā reģionālos apstākļus; |
| --- | --- |

46.

mudina Komisiju izstrādāt piemērotus veselības rādītājus un tajos pilnībā ņemt vērā reģionālos apstākļus;

| 47. | rosina Komisiju arī turpmāk atbalstīt projektus par reģionālajiem rādītājiem (piemēram, I2SARE) un rūpēties par to, lai struktūrvienības, kas var apkopot un analizēt datus, pēc rādītāju noteikšanas un to lietderības pierādīšanas turpinātu darbu ar minētajiem projektiem. Turklāt maksimāli jāizplata informācija par šo darbu, lai reģioni varētu apmainīties ar pieredzi un labas prakses piemēriem; |
| --- | --- |

47.

rosina Komisiju arī turpmāk atbalstīt projektus par reģionālajiem rādītājiem (piemēram, I2SARE) un rūpēties par to, lai struktūrvienības, kas var apkopot un analizēt datus, pēc rādītāju noteikšanas un to lietderības pierādīšanas turpinātu darbu ar minētajiem projektiem. Turklāt maksimāli jāizplata informācija par šo darbu, lai reģioni varētu apmainīties ar pieredzi un labas prakses piemēriem;

Princips, ka veselības aizsardzību ņem vērā visās politikas jomās un visos pārvaldes līmeņos

| 48. | uzskata: lai ievērotu principu, ka veselības aizsardzību ņem vērā visās politikas jomās, jāuzlabo atsevišķo Komisijas ģenerāldirektorātu (ĢD) savstarpējā koordinācija, kā arī Veselības un patērētāju (SANCO) ĢD rīcībā jābūt instrumentiem, ar kuriem tas varētu kontrolēt, vai visi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti ievēro šo noteikumu; |
| --- | --- |

48.

uzskata: lai ievērotu principu, ka veselības aizsardzību ņem vērā visās politikas jomās, jāuzlabo atsevišķo Komisijas ģenerāldirektorātu (ĢD) savstarpējā koordinācija, kā arī Veselības un patērētāju (SANCO) ĢD rīcībā jābūt instrumentiem, ar kuriem tas varētu kontrolēt, vai visi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti ievēro šo noteikumu;

| 49. | uzsver, ka visiem lēmumpieņemšanas procesa dalībniekiem minētā principa ievērošana jāuzskata par obligātu savas darbības nosacījumu, lai tādējādi nodrošinātu šīs prasības īstenošanu; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka visiem lēmumpieņemšanas procesa dalībniekiem minētā principa ievērošana jāuzskata par obligātu savas darbības nosacījumu, lai tādējādi nodrošinātu šīs prasības īstenošanu;

| 50. | uzsver, ka veselības aizsardzības ņemšana vērā visās politikas jomās ir universāls princips un ka apņēmīgi jāiesaistās arī visiem par valsts līmeni zemāka līmeņa dalībniekiem, lai minēto principu īstenotu arī tajā līmenī; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka veselības aizsardzības ņemšana vērā visās politikas jomās ir universāls princips un ka apņēmīgi jāiesaistās arī visiem par valsts līmeni zemāka līmeņa dalībniekiem, lai minēto principu īstenotu arī tajā līmenī;

Veselības aprūpes sistēmas saskarē ar jauniem problēmjautājumiem

| 51. | iesaka Eiropas Komisijai analītiski izvērtēt jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu, lai veselības aprūpes pakalpojumus pielāgotu situācijai nākotnē, jo īpaši sabiedrības novecošanai un hronisko slimību problēmai; uzsver, ka veselības jomā vajadzīgi uz lietotāju orientēti pakalpojumi. Pašreizējās specializētās konsultāciju struktūras un vietējais veselības profilakses piedāvājums būtu jāpielāgo vietējiem apstākļiem un būtu jāapvieno ar palīdzības piedāvājumu gados vecākiem cilvēkiem. Šajā sakarā būtu jānostiprina pašvaldību kompetence attiecībā uz gados vecāku iedzīvotāju vispārējo veselības aprūpi; |
| --- | --- |

51.

iesaka Eiropas Komisijai analītiski izvērtēt jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu, lai veselības aprūpes pakalpojumus pielāgotu situācijai nākotnē, jo īpaši sabiedrības novecošanai un hronisko slimību problēmai; uzsver, ka veselības jomā vajadzīgi uz lietotāju orientēti pakalpojumi. Pašreizējās specializētās konsultāciju struktūras un vietējais veselības profilakses piedāvājums būtu jāpielāgo vietējiem apstākļiem un būtu jāapvieno ar palīdzības piedāvājumu gados vecākiem cilvēkiem. Šajā sakarā būtu jānostiprina pašvaldību kompetence attiecībā uz gados vecāku iedzīvotāju vispārējo veselības aprūpi;

| 52. | atbalsta ierosmes, kuru mērķis ir ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, veselības kartiņas, kuras nodrošinātu piekļuvi pacienta slimības vēsturei elektroniskā formātā vai pamatinformācijai par pacientu, vai citus risinājumus, kas ļautu dzīvībai kritiskās situācijās sniegt veselības aprūpi visneaizsargātākajām personām, gados vecākiem cilvēkiem, psihiski slimajiem, mazizglītotajiem, kā arī tiem, kuriem valodas nezināšanas dēļ rodas saziņas problēmas, un atvieglotu pilnas medicīniskās aprūpes saņemšanu ārpus valsts, kurā viņi ir apdrošināti vai kurā viņiem ir tiesības uz veselības aprūpi attiecīgās valsts veselības aprūpes sistēmas ietvaros. Elektroniskā sistēma, kurai jābūt drošai, ļautu veselības aprūpes personālam apmainīties ar informāciju un atvieglotu tūlītēju piekļuvi pacienta slimības vēsturei, informācijai par hroniskām slimībām, ieteiktajam ārstēšanas turpinājumam; tas lielās pacientu mobilitātes laikmetā un ņemot vērā tiesības izmantot pārrobežu aprūpi, būtu nenovērtējams ieguvums; |
| --- | --- |

52.

atbalsta ierosmes, kuru mērķis ir ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, veselības kartiņas, kuras nodrošinātu piekļuvi pacienta slimības vēsturei elektroniskā formātā vai pamatinformācijai par pacientu, vai citus risinājumus, kas ļautu dzīvībai kritiskās situācijās sniegt veselības aprūpi visneaizsargātākajām personām, gados vecākiem cilvēkiem, psihiski slimajiem, mazizglītotajiem, kā arī tiem, kuriem valodas nezināšanas dēļ rodas saziņas problēmas, un atvieglotu pilnas medicīniskās aprūpes saņemšanu ārpus valsts, kurā viņi ir apdrošināti vai kurā viņiem ir tiesības uz veselības aprūpi attiecīgās valsts veselības aprūpes sistēmas ietvaros. Elektroniskā sistēma, kurai jābūt drošai, ļautu veselības aprūpes personālam apmainīties ar informāciju un atvieglotu tūlītēju piekļuvi pacienta slimības vēsturei, informācijai par hroniskām slimībām, ieteiktajam ārstēšanas turpinājumam; tas lielās pacientu mobilitātes laikmetā un ņemot vērā tiesības izmantot pārrobežu aprūpi, būtu nenovērtējams ieguvums;

| 53. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jāatbalsta, lai tās spētu nodrošināt veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju un efektīvi reaģēt uz problēmām, ar kurām patlaban jācīnās reģioniem ar mazu iedzīvotāju blīvumu vai mazu iedzīvotāju skaitu un tūristu iecienītām vietām ar sezonālām iedzīvotāju skaita svārstībām; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jāatbalsta, lai tās spētu nodrošināt veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju un efektīvi reaģēt uz problēmām, ar kurām patlaban jācīnās reģioniem ar mazu iedzīvotāju blīvumu vai mazu iedzīvotāju skaitu un tūristu iecienītām vietām ar sezonālām iedzīvotāju skaita svārstībām;

| 54. | uzsver, ka minētajā jautājumā būtu cieši jāsadarbojas ar starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka minētajā jautājumā būtu cieši jāsadarbojas ar starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju;

| 55. | uzsver, ka dalībvalstīs veselības aprūpes sistēmas attīstības un darbības plānu izstrādē jāiesaista visi sistēmas dalībnieki (jāiekļauj apvienību, reģionu, dalībvalstu veselības politiku veidojošo iestāžu un medicīnas personālu izglītojošo struktūru viedoklis); |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka dalībvalstīs veselības aprūpes sistēmas attīstības un darbības plānu izstrādē jāiesaista visi sistēmas dalībnieki (jāiekļauj apvienību, reģionu, dalībvalstu veselības politiku veidojošo iestāžu un medicīnas personālu izglītojošo struktūru viedoklis);

| 56. | prasa, lai Reģionu komiteja tiktu iesaistīta ad hoc darba grupās, tādējādi atvieglojot apmaiņu ar pārbaudītiem risinājumiem; |
| --- | --- |

56.

prasa, lai Reģionu komiteja tiktu iesaistīta ad hoc darba grupās, tādējādi atvieglojot apmaiņu ar pārbaudītiem risinājumiem;

| 57. | uzsver, ka tā atbalsta nesen Padomē panākto vienošanos, kas, runājot par priekšlikumu direktīvai par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, attiecas uz noteikumiem par izcelsmes valsti un norēķināšanos par ārstēšanos; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka tā atbalsta nesen Padomē panākto vienošanos, kas, runājot par priekšlikumu direktīvai par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, attiecas uz noteikumiem par izcelsmes valsti un norēķināšanos par ārstēšanos;

| 58. | iesaka Eiropas Parlamentam apsvērt iespēju atteikties no prasības ieviest “kuponu sistēmu”, ar ko saprotams veselības apdrošināšanas iestāžu pienākums tieši apmaksāt no citas dalībvalsts slimnīcas saņemto rēķinu, kā arī no prasības padarīt mazāk stingrus Padomes pieņemtos kritērijus attiecībā uz iepriekšējas atļaujas nepieciešamību gadījumā, ja paredzēta ārstēšanās citā ES dalībvalstī; |
| --- | --- |

58.

iesaka Eiropas Parlamentam apsvērt iespēju atteikties no prasības ieviest “kuponu sistēmu”, ar ko saprotams veselības apdrošināšanas iestāžu pienākums tieši apmaksāt no citas dalībvalsts slimnīcas saņemto rēķinu, kā arī no prasības padarīt mazāk stingrus Padomes pieņemtos kritērijus attiecībā uz iepriekšējas atļaujas nepieciešamību gadījumā, ja paredzēta ārstēšanās citā ES dalībvalstī;

Vietējās un reģionālās pašvaldības patiesi jāiesaista stratēģijas īstenošanas mehānismā

| 59. | prasa, lai Reģionu komiteja tiktu uzaicināta piedalīties darbā, ko veic augsta līmeņa ierēdņu darba grupa par sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

59.

prasa, lai Reģionu komiteja tiktu uzaicināta piedalīties darbā, ko veic augsta līmeņa ierēdņu darba grupa par sabiedrības veselību;

| 60. | lūdz gadījumos, kad darba grupa par sabiedrības veselību apspriež jautājumus, kas dalībvalstīs ietilpst reģionu vai vietējo pašvaldību kompetencē, uzaicināt diskusijā piedalīties arī vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvi; |
| --- | --- |

60.

lūdz gadījumos, kad darba grupa par sabiedrības veselību apspriež jautājumus, kas dalībvalstīs ietilpst reģionu vai vietējo pašvaldību kompetencē, uzaicināt diskusijā piedalīties arī vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvi;

| 61. | prasa, lai Reģionu komiteja tiktu iesaistīta dažu Eiropas līmenī izveidoto tematisko grupu darbā; |
| --- | --- |

61.

prasa, lai Reģionu komiteja tiktu iesaistīta dažu Eiropas līmenī izveidoto tematisko grupu darbā;

| 62. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas SANCO ĢD iniciatīvu, kuras mērķis ir sadarbībā ar Reģionu komiteju izstrādāt kopīgus projektus, lai uzlabotu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti stratēģijas ieviešanā; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas SANCO ĢD iniciatīvu, kuras mērķis ir sadarbībā ar Reģionu komiteju izstrādāt kopīgus projektus, lai uzlabotu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti stratēģijas ieviešanā;

| 63. | apgalvo, ka Reģionu komitejas tehniskais forums sadarbībai veselības jomā sniegs iespēju vietējām un reģionālajām pašvaldībām savā darbā efektīvāk iekļaut ES veselības stratēģiju un veicināt tās īstenošanu, it īpaši apmainoties ar labas prakses piemēriem, un šajā sakarā tas ir solis pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

63.

apgalvo, ka Reģionu komitejas tehniskais forums sadarbībai veselības jomā sniegs iespēju vietējām un reģionālajām pašvaldībām savā darbā efektīvāk iekļaut ES veselības stratēģiju un veicināt tās īstenošanu, it īpaši apmainoties ar labas prakses piemēriem, un šajā sakarā tas ir solis pareizajā virzienā.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/43

---

Reģionu komitejas atzinums “Kohēzijas politika – 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā”

2011/C 42/09

REĢIONU KOMITEJA

| — | pauž nožēlu, ka finansēšanas mehānisma sarežģītības dēļ Eiropas projektu virzību arvien biežāk ietekmē nevis attīstības stratēģija, bet gan nepieciešamība ievērot administratīvās procedūras; |
| --- | --- |

—

pauž nožēlu, ka finansēšanas mehānisma sarežģītības dēļ Eiropas projektu virzību arvien biežāk ietekmē nevis attīstības stratēģija, bet gan nepieciešamība ievērot administratīvās procedūras;

| — | uzsver, ka ES finansējuma sadrumstalotība kavē projektu efektīvu īstenošanu un traucē koncentrēties uz kopīgajām attīstības prioritātēm; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka ES finansējuma sadrumstalotība kavē projektu efektīvu īstenošanu un traucē koncentrēties uz kopīgajām attīstības prioritātēm;

| — | aicina rūpīgi apsvērt turpmākās izmaiņas un grozījumus struktūrfondu noteikumos, jo biežas izmaiņas rada administratīvo slogu un kavē īstenošanu; |
| --- | --- |

—

aicina rūpīgi apsvērt turpmākās izmaiņas un grozījumus struktūrfondu noteikumos, jo biežas izmaiņas rada administratīvo slogu un kavē īstenošanu;

| — | ir pārliecināta, ka, cieši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības darbības programmu izstrādē, būs mazāk nerealizējamu projektu, projektos vairāk tiks ņemtas vērā teritoriju vajadzības un ar to starpniecību varēs strauji apgūt līdzekļus; |
| --- | --- |

—

ir pārliecināta, ka, cieši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības darbības programmu izstrādē, būs mazāk nerealizējamu projektu, projektos vairāk tiks ņemtas vērā teritoriju vajadzības un ar to starpniecību varēs strauji apgūt līdzekļus;

| — | pauž nožēlu par to, ka patlaban pieejamajos pētījumos, analīzē un ziņojumos trūkst konkrētu liecību par kohēzijas politikas darbības lietderību un efektivitāti, galvenokārt tāpēc, ka galvenā uzmanība ir pievērsta līdzekļu izmantojuma pakāpei un programmu mērķu izpildei nevis projektu faktiskajiem rezultātiem un to nozīmei reģionālajā izaugsmē; |
| --- | --- |

—

pauž nožēlu par to, ka patlaban pieejamajos pētījumos, analīzē un ziņojumos trūkst konkrētu liecību par kohēzijas politikas darbības lietderību un efektivitāti, galvenokārt tāpēc, ka galvenā uzmanība ir pievērsta līdzekļu izmantojuma pakāpei un programmu mērķu izpildei nevis projektu faktiskajiem rezultātiem un to nozīmei reģionālajā izaugsmē;

| — | uzskata, ka skaidrāku priekšstatu par politikas sasniegumiem un radītajām strukturālajām pārmaiņām varēs gūt tad, ja tiks panākta vienošanās par tādu ziņošanas metodiku, kurā uzmanība tiks pievērsta, pirmkārt, rezultātiem un, otrkārt, līdzekļu izlietojumam. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka skaidrāku priekšstatu par politikas sasniegumiem un radītajām strukturālajām pārmaiņām varēs gūt tad, ja tiks panākta vienošanās par tādu ziņošanas metodiku, kurā uzmanība tiks pievērsta, pirmkārt, rezultātiem un, otrkārt, līdzekļu izlietojumam.

| Ziņotājs | : | Constantin Ostaficiuc (RO/PPE), Timiș apgabala padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokuments | : | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kohēzijas politika — 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā”
  COM(2010) 110 galīgā redakcija |

Ziņotājs

:

Constantin Ostaficiuc (RO/PPE), Timiș apgabala padomes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments

:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kohēzijas politika — 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā”

COM(2010) 110 galīgā redakcija

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē ar pamatregulu ieviesto stratēģiskās ziņošanas praksi, lai sniegtu sākotnējo informāciju par kohēzijas politikas īstenošanas gaitu un rezultātiem laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam. Stratēģiskā ziņošana aktualizēs nepieciešamību panākt ES kohēzijas politikas pasākumu pēc iespējas lielāku ietekmi vietējā, reģionālajā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē ar pamatregulu ieviesto stratēģiskās ziņošanas praksi, lai sniegtu sākotnējo informāciju par kohēzijas politikas īstenošanas gaitu un rezultātiem laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam. Stratēģiskā ziņošana aktualizēs nepieciešamību panākt ES kohēzijas politikas pasākumu pēc iespējas lielāku ietekmi vietējā, reģionālajā un valsts līmenī;

| 2. | pauž nožēlu, ka finansēšanas mehānisma sarežģītības dēļ Eiropas projektu virzību arvien biežāk ietekmē nevis attīstības stratēģija, bet gan nepieciešamība ievērot administratīvās procedūras. Tas uzskatāms par vienu no galvenajiem šķēršļiem rezultatīvai, ātrai un efektīvai darbības programmu īstenošanai. Projektu izstrādātāji vairs nekoncentrējas uz projektu pamatmērķiem, saturu un iznākumu, bet uzmanību galvenokārt pievērš tam, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem un finanšu kontroles prasībām; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka finansēšanas mehānisma sarežģītības dēļ Eiropas projektu virzību arvien biežāk ietekmē nevis attīstības stratēģija, bet gan nepieciešamība ievērot administratīvās procedūras. Tas uzskatāms par vienu no galvenajiem šķēršļiem rezultatīvai, ātrai un efektīvai darbības programmu īstenošanai. Projektu izstrādātāji vairs nekoncentrējas uz projektu pamatmērķiem, saturu un iznākumu, bet uzmanību galvenokārt pievērš tam, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem un finanšu kontroles prasībām;

| 3. | atgādina, ka atšķirībā no ES nozaru politikām kohēzijas politiku pielāgo ikvienas teritorijas ekonomiskajām, sociālajām, kultūras un administratīvajām iezīmēm un ka tā paredzēta, lai Eiropas Savienības pasākumus pielāgotu atsevišķu teritoriju īpatnībām. Tāpēc Eiropas Savienībai, turpmāk veicot politikas reformas, jāizvairās no jebkāda veida standartizēšanas, kas varētu kavēt ilgtspējīgu teritoriālo attīstību, kurā ņemtas vērā visu attiecīgo teritoriju vajadzības; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka atšķirībā no ES nozaru politikām kohēzijas politiku pielāgo ikvienas teritorijas ekonomiskajām, sociālajām, kultūras un administratīvajām iezīmēm un ka tā paredzēta, lai Eiropas Savienības pasākumus pielāgotu atsevišķu teritoriju īpatnībām. Tāpēc Eiropas Savienībai, turpmāk veicot politikas reformas, jāizvairās no jebkāda veida standartizēšanas, kas varētu kavēt ilgtspējīgu teritoriālo attīstību, kurā ņemtas vērā visu attiecīgo teritoriju vajadzības;

| 4. | uzsver, ka ES finansējuma sadrumstalotība kavē projektu efektīvu īstenošanu un traucē koncentrēties uz kopīgajām attīstības prioritātēm. Veicot nākamo plānošanu, turpmākajās debatēs par kohēzijas politikas reformu un ES budžeta pārskatīšanu šai problēmai pievēršama nopietna uzmanība visos līmeņos; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ES finansējuma sadrumstalotība kavē projektu efektīvu īstenošanu un traucē koncentrēties uz kopīgajām attīstības prioritātēm. Veicot nākamo plānošanu, turpmākajās debatēs par kohēzijas politikas reformu un ES budžeta pārskatīšanu šai problēmai pievēršama nopietna uzmanība visos līmeņos;

| 5. | ierosina Eiropas Komisijai pārlieku stingri nepiemērot preskriptīvas stratēģijas, kas varētu neatbilst vietējām vajadzībām, īpatnībām un attīstības iespējām, kā arī censties strādāt partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

5.

ierosina Eiropas Komisijai pārlieku stingri nepiemērot preskriptīvas stratēģijas, kas varētu neatbilst vietējām vajadzībām, īpatnībām un attīstības iespējām, kā arī censties strādāt partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 6. | uzskata, ka turpmākajos noteikumos ir jāparedz pasākumi, lai pielāgotu politiku finansiāliem un ekonomiskiem satricinājumiem, un tādējādi palielinātu ES spēju iejaukties un pielāgotu ES rīcību jauniem ekonomikas un sociālajiem apstākļiem, kā arī paātrinātu projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka turpmākajos noteikumos ir jāparedz pasākumi, lai pielāgotu politiku finansiāliem un ekonomiskiem satricinājumiem, un tādējādi palielinātu ES spēju iejaukties un pielāgotu ES rīcību jauniem ekonomikas un sociālajiem apstākļiem, kā arī paātrinātu projektu īstenošanu;

| 7. | aicina rūpīgi apsvērt turpmākās izmaiņas un grozījumus struktūrfondu noteikumos, jo biežas izmaiņas rada administratīvo slogu un kavē īstenošanu. Noteikumi un standarti, ko pieņem ar atpakaļejošu spēku, sarežģī īstenošanu, tāpēc no tiem turpmāk ir jāizvairās. EK jācenšas precīzāk prognozēt minēto noteikumu ietekmi, lai tie būtu konsekventāki un vienkāršāk piemērojami; |
| --- | --- |

7.

aicina rūpīgi apsvērt turpmākās izmaiņas un grozījumus struktūrfondu noteikumos, jo biežas izmaiņas rada administratīvo slogu un kavē īstenošanu. Noteikumi un standarti, ko pieņem ar atpakaļejošu spēku, sarežģī īstenošanu, tāpēc no tiem turpmāk ir jāizvairās. EK jācenšas precīzāk prognozēt minēto noteikumu ietekmi, lai tie būtu konsekventāki un vienkāršāk piemērojami;

| 8. | ir pārliecināta, ka projekta plānošanas un īstenošanas posmos pastāv tieša saistība starp 1) vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību, 2) līdzekļu apgūšanu un 3) kohēzijas politikas mērķu veiksmīgu īstenošanu. Cieši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības darbības programmu izstrādē, būs mazāk nereālu projektu, projektos vairāk tiks ņemtas vērā teritoriju vajadzības un ar to starpniecību varēs strauji apgūt līdzekļus; |
| --- | --- |

8.

ir pārliecināta, ka projekta plānošanas un īstenošanas posmos pastāv tieša saistība starp 1) vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību, 2) līdzekļu apgūšanu un 3) kohēzijas politikas mērķu veiksmīgu īstenošanu. Cieši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības darbības programmu izstrādē, būs mazāk nereālu projektu, projektos vairāk tiks ņemtas vērā teritoriju vajadzības un ar to starpniecību varēs strauji apgūt līdzekļus;

| 9. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jāmudina veikt modernizāciju un ieviest jauninājumus, lai uzlabotu īstenošanas mehānismu, un aicina stiprināt vietējā līmeņa pārvaldību, uzlabojot tās veiktspēju un decentralizējot kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jāmudina veikt modernizāciju un ieviest jauninājumus, lai uzlabotu īstenošanas mehānismu, un aicina stiprināt vietējā līmeņa pārvaldību, uzlabojot tās veiktspēju un decentralizējot kohēzijas politiku;

Stratēģiskāka ziņojumu izstrāde

| 10. | uzsver, ka kohēzijas politikai ir liela nozīme reģionu un vietējo kopienu attīstībā un tā palielina šādu kopienu spēju pielāgoties globalizētas ekonomikas apstākļiem. Tomēr Komiteja pauž nožēlu par to, ka patlaban pieejamajos pētījumos, analīzē un ziņojumos trūkst konkrētu liecību par kohēzijas politikas darbības lietderību un efektivitāti, galvenokārt tāpēc, ka galvenā uzmanība ir pievērsta līdzekļu izmantojuma pakāpei un programmu mērķu izpildei nevis projektu faktiskajiem rezultātiem un to nozīmei reģionālajā izaugsmē; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka kohēzijas politikai ir liela nozīme reģionu un vietējo kopienu attīstībā un tā palielina šādu kopienu spēju pielāgoties globalizētas ekonomikas apstākļiem. Tomēr Komiteja pauž nožēlu par to, ka patlaban pieejamajos pētījumos, analīzē un ziņojumos trūkst konkrētu liecību par kohēzijas politikas darbības lietderību un efektivitāti, galvenokārt tāpēc, ka galvenā uzmanība ir pievērsta līdzekļu izmantojuma pakāpei un programmu mērķu izpildei nevis projektu faktiskajiem rezultātiem un to nozīmei reģionālajā izaugsmē;

| 11. | uzskata, ka, gatavojot Eiropas un dalībvalstu turpmākās stratēģiskās pamatprogrammas, būtu vērtīgi ņemt vērā stratēģiskajos ziņojumos sniegtos ieteikumus, lai neatkārtotu iepriekš pieļautās kļūdas. Tādēļ vairāk jākoncentrējas uz politikas kvalitatīvu izvērtējumu, jo īpaši attiecībā uz lieliem projektiem, nevis uz statistikas datu interpretēšanu. Par kohēzijas politikas patieso vērtību jāspriež, novērtējot tās rezultātus un valstu un vietējā līmenī radīto sviras efektu (1). |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka, gatavojot Eiropas un dalībvalstu turpmākās stratēģiskās pamatprogrammas, būtu vērtīgi ņemt vērā stratēģiskajos ziņojumos sniegtos ieteikumus, lai neatkārtotu iepriekš pieļautās kļūdas. Tādēļ vairāk jākoncentrējas uz politikas kvalitatīvu izvērtējumu, jo īpaši attiecībā uz lieliem projektiem, nevis uz statistikas datu interpretēšanu. Par kohēzijas politikas patieso vērtību jāspriež, novērtējot tās rezultātus un valstu un vietējā līmenī radīto sviras efektu (1).

| 12. | uzskata, ka Eiropas un dalībvalstu ziņojumos būtu vajadzīgs strukturētāks to iemeslu izklāsts, kuri traucējuši sasniegt starpposma mērķus, un būtu jānorāda gan iekšējie, gan ārējie faktori; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eiropas un dalībvalstu ziņojumos būtu vajadzīgs strukturētāks to iemeslu izklāsts, kuri traucējuši sasniegt starpposma mērķus, un būtu jānorāda gan iekšējie, gan ārējie faktori;

| 13. | uzskata, ka skaidrāku priekšstatu par politikas sasniegumiem un radītajām strukturālajām pārmaiņām varēs gūt tad, ja tiks panākta vienošanās par tādu ziņošanas metodiku, kurā uzmanība tiks pievērsta, pirmkārt, rezultātiem un, otrkārt, līdzekļu izlietojumam. Par vērtējuma atsauces kritērijiem jānosaka īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa rezultāti, kā arī kohēzijas politikas radītais sviras efekts. Rezultāti jāatspoguļo gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi, kas ziņojumiem piešķirs stratēģiskāku ievirzi; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka skaidrāku priekšstatu par politikas sasniegumiem un radītajām strukturālajām pārmaiņām varēs gūt tad, ja tiks panākta vienošanās par tādu ziņošanas metodiku, kurā uzmanība tiks pievērsta, pirmkārt, rezultātiem un, otrkārt, līdzekļu izlietojumam. Par vērtējuma atsauces kritērijiem jānosaka īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa rezultāti, kā arī kohēzijas politikas radītais sviras efekts. Rezultāti jāatspoguļo gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi, kas ziņojumiem piešķirs stratēģiskāku ievirzi;

| 14. | uzskata, ka makroekonomikas stāvokļa pārmaiņas un no tām izrietošās izmaiņas darbības programmās būtu jāatspoguļo stratēģiskajos ziņojumos, lai precīzāk pamatotu minēto ziņojumu atbilstību jaunajiem apstākļiem ekonomikas, finanšu, sociālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka makroekonomikas stāvokļa pārmaiņas un no tām izrietošās izmaiņas darbības programmās būtu jāatspoguļo stratēģiskajos ziņojumos, lai precīzāk pamatotu minēto ziņojumu atbilstību jaunajiem apstākļiem ekonomikas, finanšu, sociālajā un vides jomā;

| 15. | uzskata, ka Eiropas Komisijas ziņojumā publicētie skaitļi liecina par to, ka tādās svarīgās un prioritārās ES politikas jomās kā, piemēram, dzelzceļa pārvadājumi, enerģētika, vide, digitālā ekonomika, sociālā iekļaušana, pārvaldība un veiktspējas palielināšana, programmas tiek īstenotas lēni. Tāpēc minētajās jomās ir dziļāk jāanalizē vājo rezultātu iemesli un, lai stāvokli uzlabotu, jāveic korektīvi pasākumi. Gadījumā, ja šāds stāvoklis radies saistībā ar prioritāšu maiņu, ko ietekmējuši ekonomikas un sociālā tirgus apstākļi, būtu jāatļauj līdzekļu pārdale, lai reaģētu uz neatliekamākām teritoriālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Eiropas Komisijas ziņojumā publicētie skaitļi liecina par to, ka tādās svarīgās un prioritārās ES politikas jomās kā, piemēram, dzelzceļa pārvadājumi, enerģētika, vide, digitālā ekonomika, sociālā iekļaušana, pārvaldība un veiktspējas palielināšana, programmas tiek īstenotas lēni. Tāpēc minētajās jomās ir dziļāk jāanalizē vājo rezultātu iemesli un, lai stāvokli uzlabotu, jāveic korektīvi pasākumi. Gadījumā, ja šāds stāvoklis radies saistībā ar prioritāšu maiņu, ko ietekmējuši ekonomikas un sociālā tirgus apstākļi, būtu jāatļauj līdzekļu pārdale, lai reaģētu uz neatliekamākām teritoriālajām vajadzībām;

| 16. | uzskata, ka stratēģiskajos ziņojumos precīzāk jānorāda iemesli, kuru dēļ netiek veikti ieguldījumi, un jācenšas iekļaut valsts, reģiona un vietējā pārvaldes līmeņa iestāžu atsauksmes par darbības programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka stratēģiskajos ziņojumos precīzāk jānorāda iemesli, kuru dēļ netiek veikti ieguldījumi, un jācenšas iekļaut valsts, reģiona un vietējā pārvaldes līmeņa iestāžu atsauksmes par darbības programmu īstenošanu;

| 17. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir dalībvalstu un Eiropas Komisijas partneri stratēģisko ziņojumu sagatavošanā, jo tās darbojas iedzīvotājiem un vietējiem uzņēmumiem tuvākajā līmenī un izprot stāvokli uz vietas. Tās var ierosināt vērtīgus politikas īstenošanas uzlabojumus un palīdzēt koncentrēties uz veikumu, rezultātiem un stratēģiskiem pasākumiem; Pamatojoties uz ziņojumiem un to sagatavošanas pieredzi, vietējās un reģionālās pašvaldības un pārvaldības iestādes varētu uzsākt debates, lai analizētu radušos šķēršļus un noteiktu pasākumus darbības rezultātu uzlabošanai; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir dalībvalstu un Eiropas Komisijas partneri stratēģisko ziņojumu sagatavošanā, jo tās darbojas iedzīvotājiem un vietējiem uzņēmumiem tuvākajā līmenī un izprot stāvokli uz vietas. Tās var ierosināt vērtīgus politikas īstenošanas uzlabojumus un palīdzēt koncentrēties uz veikumu, rezultātiem un stratēģiskiem pasākumiem; Pamatojoties uz ziņojumiem un to sagatavošanas pieredzi, vietējās un reģionālās pašvaldības un pārvaldības iestādes varētu uzsākt debates, lai analizētu radušos šķēršļus un noteiktu pasākumus darbības rezultātu uzlabošanai;

| 18. | uzskata, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldes iestādēm būtu jāspēj gan pieprasīt, gan saņemt Eiropas Komisijas dienestu atbalstu, sastopoties ar grūtībām saistībā ar vadības, kontroles un revīzijas sistēmu nodrošināšanu. Labāk izprotot problēmas, ar kurām saskārušās minētās iestādes, veidojot šādas obligātās sistēmas, var pastāvīgi uzlabot kohēzijas politikas īstenošanas procesu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldes iestādēm būtu jāspēj gan pieprasīt, gan saņemt Eiropas Komisijas dienestu atbalstu, sastopoties ar grūtībām saistībā ar vadības, kontroles un revīzijas sistēmu nodrošināšanu. Labāk izprotot problēmas, ar kurām saskārušās minētās iestādes, veidojot šādas obligātās sistēmas, var pastāvīgi uzlabot kohēzijas politikas īstenošanas procesu;

| 19. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir vairāk jāinformē par ziņojumos atspoguļotajiem labas prakses piemēriem. Paraugpraksi vajadzētu popularizēt ne tikai interneta forumos un konferencēs; ir jāveicina citas, efektīvākas metodes, piemēram, speciālistu veikta salīdzinošā pārskatīšana, darbinieku apmaiņas programmas un izpētes braucieni; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir vairāk jāinformē par ziņojumos atspoguļotajiem labas prakses piemēriem. Paraugpraksi vajadzētu popularizēt ne tikai interneta forumos un konferencēs; ir jāveicina citas, efektīvākas metodes, piemēram, speciālistu veikta salīdzinošā pārskatīšana, darbinieku apmaiņas programmas un izpētes braucieni;

Turpmākais regulējums pēc 2013. gada

| 20. | aicina dalībvalstis un Komisiju turpmāk stratēģiskās ziņošanas jomā apsvērt gan vertikālo, gan horizontālo pieeju, tādējādi pievēršot vairāk uzmanības teritoriālajām izmaiņām un teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanai. Ziņojumā, kas sagatavots 2010. gadā, galvenā uzmanība ir pievērsta sasniegtā analīzei dažādās nozarēs, taču nav aplūkoti teritoriālie aspekti un strukturālās pārmaiņas funkcionālajās jomās; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis un Komisiju turpmāk stratēģiskās ziņošanas jomā apsvērt gan vertikālo, gan horizontālo pieeju, tādējādi pievēršot vairāk uzmanības teritoriālajām izmaiņām un teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanai. Ziņojumā, kas sagatavots 2010. gadā, galvenā uzmanība ir pievērsta sasniegtā analīzei dažādās nozarēs, taču nav aplūkoti teritoriālie aspekti un strukturālās pārmaiņas funkcionālajās jomās;

| 21. | uzskata, ka, lai veiktu turpmāko plānošanu un stimulētu politikas apguvi, Eiropas Komisijai būtu jāuzsāk debates ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ieinteresētajām personām par deleģēšanu, subsidiaritāti, vienkāršošanu, atbilstības kritērijiem un jauniem novērtēšanas rādītājiem, iespējams, lietojot interaktīvus tīmekļa saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka, lai veiktu turpmāko plānošanu un stimulētu politikas apguvi, Eiropas Komisijai būtu jāuzsāk debates ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ieinteresētajām personām par deleģēšanu, subsidiaritāti, vienkāršošanu, atbilstības kritērijiem un jauniem novērtēšanas rādītājiem, iespējams, lietojot interaktīvus tīmekļa saziņas līdzekļus;

| 22. | uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāmeklē iespējas uzlabot sinerģiju starp stratēģiskajiem ziņojumiem un citu veidu ziņojumiem, proti, progresa ziņojumiem par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un ziņojumiem par to, kā tiek īstenotas valstu reformu programmas par stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu. Stratēģiskajos ziņojumos jāaplūko politikas kopējā ietekme un efektivitāte vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ziņojumiem jābūt orientētiem uz stratēģiju, lai izvērtētu programmu pievienoto vērtību un darbības jomu visās Eiropas Savienības valstīs, kā arī novērtētu to atbilstību citām ES stratēģijām un dalībvalstu stratēģijām un programmām; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāmeklē iespējas uzlabot sinerģiju starp stratēģiskajiem ziņojumiem un citu veidu ziņojumiem, proti, progresa ziņojumiem par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un ziņojumiem par to, kā tiek īstenotas valstu reformu programmas par stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu. Stratēģiskajos ziņojumos jāaplūko politikas kopējā ietekme un efektivitāte vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ziņojumiem jābūt orientētiem uz stratēģiju, lai izvērtētu programmu pievienoto vērtību un darbības jomu visās Eiropas Savienības valstīs, kā arī novērtētu to atbilstību citām ES stratēģijām un dalībvalstu stratēģijām un programmām;

| 23. | uzskata, ka ziņojumu izstrāde jāattiecina ne tikai uz septiņu gadu plānošanas periodu; tai jābūt pastāvīgai un dinamiskai praksei, lai varētu padziļināti izvērtēt politikas ilgtermiņa rezultātus un attiecīgos ekonomikas, sociālā un ekoloģiskā stāvokļa uzlabojumus teritoriālā līmenī. Stratēģiskajai ziņošanai būtu jāstimulē pilnveidojumi, tajā jāietver pamatoti ieteikumi, kas sekmētu uzlabošanos un palīdzētu turpmāk izvairīties no birokrātijas; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ziņojumu izstrāde jāattiecina ne tikai uz septiņu gadu plānošanas periodu; tai jābūt pastāvīgai un dinamiskai praksei, lai varētu padziļināti izvērtēt politikas ilgtermiņa rezultātus un attiecīgos ekonomikas, sociālā un ekoloģiskā stāvokļa uzlabojumus teritoriālā līmenī. Stratēģiskajai ziņošanai būtu jāstimulē pilnveidojumi, tajā jāietver pamatoti ieteikumi, kas sekmētu uzlabošanos un palīdzētu turpmāk izvairīties no birokrātijas;

| 24. | iesaka piemērot vienota informācijas sniegšanas parauga un vienotas revīzijas metodes (Single Information Single Audit — SISA) principu — risinājumu, kas reāli mazina administratīvo slogu gan uzņēmumiem, gan pārvaldes iestādēm (2). |
| --- | --- |

24.

iesaka piemērot vienota informācijas sniegšanas parauga un vienotas revīzijas metodes (Single Information Single Audit — SISA) principu — risinājumu, kas reāli mazina administratīvo slogu gan uzņēmumiem, gan pārvaldes iestādēm (2).

| 25. | stingri iesaka dalībvalstīm un Komisijai iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības sarunās par darbības programmām un radīt apstākļus partnerības principa efektīvai īstenošanai. Turpmākajās sarunās par daudzgadu programmām laikposmam no 2014. gada ir jāpastiprina dialogs ar vietējām pašvaldībām gan valstu, gan Eiropas līmenī. Vairāk uzmanības jāvelta pienākumu sadalei, administratīvajai spējai un pašreizējiem šķēršļiem līdzekļu izlietošanā valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, izvairoties no pienākumu centralizācijas valstu līmenī. Argumenti, ka vietējā un reģionālajā līmenī ir samērā vāja institucionālā pieredze, nebūtu uzskatāmi par atbalstāmiem un nedrīkstētu kļūt par šķērsli kohēzijas politikas decentralizācijai; |
| --- | --- |

25.

stingri iesaka dalībvalstīm un Komisijai iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības sarunās par darbības programmām un radīt apstākļus partnerības principa efektīvai īstenošanai. Turpmākajās sarunās par daudzgadu programmām laikposmam no 2014. gada ir jāpastiprina dialogs ar vietējām pašvaldībām gan valstu, gan Eiropas līmenī. Vairāk uzmanības jāvelta pienākumu sadalei, administratīvajai spējai un pašreizējiem šķēršļiem līdzekļu izlietošanā valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, izvairoties no pienākumu centralizācijas valstu līmenī. Argumenti, ka vietējā un reģionālajā līmenī ir samērā vāja institucionālā pieredze, nebūtu uzskatāmi par atbalstāmiem un nedrīkstētu kļūt par šķērsli kohēzijas politikas decentralizācijai;

| 26. | uzskata, ka, slēdzot trīspusējus līgumus starp reģioniem, valsts pārvaldes iestādēm un Eiropas Komisiju, iespējams, varētu palielināt pušu politisko atbildību un līdzdalību kohēzijas politikas īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka, slēdzot trīspusējus līgumus starp reģioniem, valsts pārvaldes iestādēm un Eiropas Komisiju, iespējams, varētu palielināt pušu politisko atbildību un līdzdalību kohēzijas politikas īstenošanā;

| 27. | iesaka kohēzijas politikas īstenošanā izmantot uz rezultātiem vērstus mehānismus un izvērtēšanai un efektivitātes novērtējumam lietot saskaņotus rādītājus, tādējādi nodrošinot savstarpēju pārskatatbildību par kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

27.

iesaka kohēzijas politikas īstenošanā izmantot uz rezultātiem vērstus mehānismus un izvērtēšanai un efektivitātes novērtējumam lietot saskaņotus rādītājus, tādējādi nodrošinot savstarpēju pārskatatbildību par kohēzijas politiku;

| 28. | aicina racionalizēt kohēzijas politikas plānošanu, pārraudzību un novērtēšanu, lai pilnveidotu Eiropas Komisijas padomdevējas funkcijas un mazinātu administratīvo slogu, īpaši attiecībā uz kontroli un revīziju. Visos programmas posmos — sagatavošanā, apspriešanā un īstenošanā — Eiropas Komisijas dienestiem ir saskaņoti jāsniedz dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām speciālās zināšanas, kas attiecas uz nozaru un teritoriālās attīstības jomu; |
| --- | --- |

28.

aicina racionalizēt kohēzijas politikas plānošanu, pārraudzību un novērtēšanu, lai pilnveidotu Eiropas Komisijas padomdevējas funkcijas un mazinātu administratīvo slogu, īpaši attiecībā uz kontroli un revīziju. Visos programmas posmos — sagatavošanā, apspriešanā un īstenošanā — Eiropas Komisijas dienestiem ir saskaņoti jāsniedz dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām speciālās zināšanas, kas attiecas uz nozaru un teritoriālās attīstības jomu;

| 29. | ierosina valstu pārvaldes iestādēm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām apliecināt gatavību ieguldīt līdzfinansējumu jau tiklīdz darbības programma tiek pieņemta; to varētu paredzēt pat kā vienu no nosacījumiem darbības programmas apstiprināšanai; |
| --- | --- |

29.

ierosina valstu pārvaldes iestādēm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām apliecināt gatavību ieguldīt līdzfinansējumu jau tiklīdz darbības programma tiek pieņemta; to varētu paredzēt pat kā vienu no nosacījumiem darbības programmas apstiprināšanai;

| 30. | mudina Eiropas Komisiju skaidrāk noteikt prasības, kas attiecas uz kontroles sistēmām un revīzijas liecībām, ciešāk sadarbojoties ar pārvaldības iestādēm, īpaši posmā, kad tiek pieņemti darbības programmu nosacījumi; |
| --- | --- |

30.

mudina Eiropas Komisiju skaidrāk noteikt prasības, kas attiecas uz kontroles sistēmām un revīzijas liecībām, ciešāk sadarbojoties ar pārvaldības iestādēm, īpaši posmā, kad tiek pieņemti darbības programmu nosacījumi;

| 31. | norāda, ka plānošanas perioda pirmajā gadā ir sarežģīti piemērot formulu “N+2”, jo darbības programmas tiek apstiprinātas vēlāk un vajadzīgs laiks projektu konkursu uzsākšanai, novērtēšanai utt., tāpēc RK iesaka plānošanas perioda pirmajā pusē visām 27 ES dalībvalstīm piemērot formulu “N+3”; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka plānošanas perioda pirmajā gadā ir sarežģīti piemērot formulu “N+2”, jo darbības programmas tiek apstiprinātas vēlāk un vajadzīgs laiks projektu konkursu uzsākšanai, novērtēšanai utt., tāpēc RK iesaka plānošanas perioda pirmajā pusē visām 27 ES dalībvalstīm piemērot formulu “N+3”;

| 32. | aicina ar tehniskās palīdzības darbības programmām vairāk atbalstīt projektu izstrādi un pārvaldību, ja tehniskā un administratīvā veiktspēja ir zema. Bez tam RK atzinīgi vērtē instrumentus, kuru mērķis ir palīdzēt sagatavot liela apjoma projektus, kā, piemēram, JASPERS, ELENA vai līdzīgus jau esošos mehānismus; |
| --- | --- |

32.

aicina ar tehniskās palīdzības darbības programmām vairāk atbalstīt projektu izstrādi un pārvaldību, ja tehniskā un administratīvā veiktspēja ir zema. Bez tam RK atzinīgi vērtē instrumentus, kuru mērķis ir palīdzēt sagatavot liela apjoma projektus, kā, piemēram, JASPERS, ELENA vai līdzīgus jau esošos mehānismus;

| 33. | uzskata, ka struktūrfondiem ir jākļūst par ES teritoriālajā darbībā pilnībā integrētiem instrumentiem, ar kuru palīdzību atbalsta nozaru politiku. Eiropas Sociālā fonda darbībai ir jāturpinās kā kohēzijas politikas daļai. Finansējums lauku attīstībai ir vairāk jāsaskaņo ar citiem strukturālajiem instrumentiem, lai izvairītos no sarežģījumiem (piemēram, nesaskaņotiem ieguldījumu grafikiem, demarkācijas, atšķirīgām finansēšanas prasībām) un veicinātu integrētu teritoriālo attīstību. |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka struktūrfondiem ir jākļūst par ES teritoriālajā darbībā pilnībā integrētiem instrumentiem, ar kuru palīdzību atbalsta nozaru politiku. Eiropas Sociālā fonda darbībai ir jāturpinās kā kohēzijas politikas daļai. Finansējums lauku attīstībai ir vairāk jāsaskaņo ar citiem strukturālajiem instrumentiem, lai izvairītos no sarežģījumiem (piemēram, nesaskaņotiem ieguldījumu grafikiem, demarkācijas, atšķirīgām finansēšanas prasībām) un veicinātu integrētu teritoriālo attīstību.

Vienkāršošana

| 34. | mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju izvērtēt 2008. un 2009. gadā noteikto un dalībvalstīs īstenoto vienkāršošanas pasākumu rezultātus, īpaši attiecībā uz pasākumu rentabilitāti. Joprojām jāīsteno pasākumi, kas visos līmeņos varētu būtiski sekmēt kohēzijas politikas radītā administratīvā sloga mazināšanu; |
| --- | --- |

34.

mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju izvērtēt 2008. un 2009. gadā noteikto un dalībvalstīs īstenoto vienkāršošanas pasākumu rezultātus, īpaši attiecībā uz pasākumu rentabilitāti. Joprojām jāīsteno pasākumi, kas visos līmeņos varētu būtiski sekmēt kohēzijas politikas radītā administratīvā sloga mazināšanu;

| 35. | aicina piemērot proporcionalitātes principu, lai vairāk līdzsvarotu revīzijas un kontroles pasākumus. Veiksmīgi izstrādāti noteikumi un tiesību akti, kas ir skaidri, viegli interpretējami un piemērojami, var būtiski mazināt iespēju pieļaut kļūdas un būt efektīvāki nekā kontroles un revīzijas pasākumu skaita palielināšana; |
| --- | --- |

35.

aicina piemērot proporcionalitātes principu, lai vairāk līdzsvarotu revīzijas un kontroles pasākumus. Veiksmīgi izstrādāti noteikumi un tiesību akti, kas ir skaidri, viegli interpretējami un piemērojami, var būtiski mazināt iespēju pieļaut kļūdas un būt efektīvāki nekā kontroles un revīzijas pasākumu skaita palielināšana;

| 36. | uzsver, ka vadības un kontroles procedūras ir jāsamēro ar projektu mērogu, jo nelielām iestādēm un nelielām vietējām pašvaldībām pašreizējos apstākļos ir ārkārtīgi grūti īstenot projektus. Nākamajā plānošanas periodā ir jāizstrādā īpaši noteikumi par ES dotācijām nelielā apmērā; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka vadības un kontroles procedūras ir jāsamēro ar projektu mērogu, jo nelielām iestādēm un nelielām vietējām pašvaldībām pašreizējos apstākļos ir ārkārtīgi grūti īstenot projektus. Nākamajā plānošanas periodā ir jāizstrādā īpaši noteikumi par ES dotācijām nelielā apmērā;

| 37. | uzsver, ka Eiropas tiesību akti un revīzijas metodes ir jāvienkāršo, lai ātri un vienoti atrisinātu jautājumus par struktūrfondus regulējošo noteikumu interpretāciju un risinājumus padarītu pieejamus sabiedrībai, iespējams, izmantojot forumus internetā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka Eiropas tiesību akti un revīzijas metodes ir jāvienkāršo, lai ātri un vienoti atrisinātu jautājumus par struktūrfondus regulējošo noteikumu interpretāciju un risinājumus padarītu pieejamus sabiedrībai, iespējams, izmantojot forumus internetā;

| 38. | aicina ieviest vienkāršas, pārredzamas un efektīvas pārraudzības procedūras un jo īpaši aicina kontroles procedūrām piemērot proporcionalitātes principu, jo pārāk liels administratīvo noteikumu skaits nevis samazina, bet gan drīzāk palielina kļūdas iespējamību. Bez tam jāapsver, vai nav iespējams vienkāršot pieļaujamo kļūdu definīciju un noteikšanas kārtību; |
| --- | --- |

38.

aicina ieviest vienkāršas, pārredzamas un efektīvas pārraudzības procedūras un jo īpaši aicina kontroles procedūrām piemērot proporcionalitātes principu, jo pārāk liels administratīvo noteikumu skaits nevis samazina, bet gan drīzāk palielina kļūdas iespējamību. Bez tam jāapsver, vai nav iespējams vienkāršot pieļaujamo kļūdu definīciju un noteikšanas kārtību;

| 39. | atkārtoti norāda, ka ES publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums paredz sarežģītas procedūras, kas aizkavē projektu īstenošanu, un tāpēc RK mudina ES iestādes pārskatīt attiecīgos Kopienas tiesību aktus, lai, pirmkārt, nodrošinātu vietējās un reģionālās pašpārvaldes principu ievērošanu attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem, kā noteikts Lisabonas līgumā (uz kuru balstās minētie tiesību akti), un, otrkārt, lai nodrošinātu tiesību aktu labāku saprotamību, tā kā ES Tiesa savas sarežģītās judikatūras dēļ, risinot ar tiesību aktu nepilnībām saistītos gadījumus, piemēro ad-hoc pieeju; |
| --- | --- |

39.

atkārtoti norāda, ka ES publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums paredz sarežģītas procedūras, kas aizkavē projektu īstenošanu, un tāpēc RK mudina ES iestādes pārskatīt attiecīgos Kopienas tiesību aktus, lai, pirmkārt, nodrošinātu vietējās un reģionālās pašpārvaldes principu ievērošanu attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem, kā noteikts Lisabonas līgumā (uz kuru balstās minētie tiesību akti), un, otrkārt, lai nodrošinātu tiesību aktu labāku saprotamību, tā kā ES Tiesa savas sarežģītās judikatūras dēļ, risinot ar tiesību aktu nepilnībām saistītos gadījumus, piemēro ad-hoc pieeju;

| 40. | pievienojas daudzu vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklim, ka pamatregulas 55. panta piemērošana rada ievērojamu administratīvo slogu; tas rada šķēršļus saimnieciski ilgtspējīgu projektu īstenošanai un neveicina publiskā un privātā sektora partnerību. Tāpēc RK iesaka minēto pantu piemērot vienīgi liela mēroga projektiem un nepiemērot pakalpojumiem. RK arī uzskata, ka pamatregulas 57. pantu pašreizējā redakcijā nevajadzētu piemērot inovācijas projektiem, lai mazinātu slogu mazajiem uzņēmumiem un Eiropas Sociālā fonda projektiem; |
| --- | --- |

40.

pievienojas daudzu vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklim, ka pamatregulas 55. panta piemērošana rada ievērojamu administratīvo slogu; tas rada šķēršļus saimnieciski ilgtspējīgu projektu īstenošanai un neveicina publiskā un privātā sektora partnerību. Tāpēc RK iesaka minēto pantu piemērot vienīgi liela mēroga projektiem un nepiemērot pakalpojumiem. RK arī uzskata, ka pamatregulas 57. pantu pašreizējā redakcijā nevajadzētu piemērot inovācijas projektiem, lai mazinātu slogu mazajiem uzņēmumiem un Eiropas Sociālā fonda projektiem;

Politikas apguve

| 41. | mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izmantot stratēģiskos ziņojumus kā vērtīgu informācijas avotu politikas apguvē un ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību ierosinātos uzlabojumus; |
| --- | --- |

41.

mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izmantot stratēģiskos ziņojumus kā vērtīgu informācijas avotu politikas apguvē un ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību ierosinātos uzlabojumus;

| 42. | īpaši atzinīgi vērtē ziņojumus par projektu īstenošanu dalībvalstīs un pamatnostādņu un tematu salīdzinošo analīzi un aicina Eiropas Komisiju plašāk īstenot salīdzinošo novērtēšanu, lai veicinātu politikas apguvi un popularizētu valstu ziņojumos atspoguļotos labas prakses piemērus; |
| --- | --- |

42.

īpaši atzinīgi vērtē ziņojumus par projektu īstenošanu dalībvalstīs un pamatnostādņu un tematu salīdzinošo analīzi un aicina Eiropas Komisiju plašāk īstenot salīdzinošo novērtēšanu, lai veicinātu politikas apguvi un popularizētu valstu ziņojumos atspoguļotos labas prakses piemērus;

| 43. | ir pārliecināta, ka stratēģiskie ziņojumi veido pamatu dziļākai salīdzinošajai pārskatīšanai. Diemžēl ziņojumā nav izsmeļoša izklāsta par salīdzinošās pārskatīšanas, labas prakses apmaiņas un politikas apguves metodēm un kārtību, un Komisijas dienestiem tās būtu jāizstrādā sīkāk un jāraksturo nākamajā stratēģiskajā ziņojumā, ko publicēs 2012. gadā; |
| --- | --- |

43.

ir pārliecināta, ka stratēģiskie ziņojumi veido pamatu dziļākai salīdzinošajai pārskatīšanai. Diemžēl ziņojumā nav izsmeļoša izklāsta par salīdzinošās pārskatīšanas, labas prakses apmaiņas un politikas apguves metodēm un kārtību, un Komisijas dienestiem tās būtu jāizstrādā sīkāk un jāraksturo nākamajā stratēģiskajā ziņojumā, ko publicēs 2012. gadā;

| 44. | aicina Eiropas Komisiju rosināt dažādu dalībvalstu pārvaldes iestāžu apmaiņas projektus un sadarbību, lai apzinātu veiksmīgus un piemērotus risinājumus. Lai ieviestu jaunas vadības, kontroles un revīzijas sistēmas, dažkārt nepieciešamas ievērojamas izmaiņas valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

44.

aicina Eiropas Komisiju rosināt dažādu dalībvalstu pārvaldes iestāžu apmaiņas projektus un sadarbību, lai apzinātu veiksmīgus un piemērotus risinājumus. Lai ieviestu jaunas vadības, kontroles un revīzijas sistēmas, dažkārt nepieciešamas ievērojamas izmaiņas valstu tiesību aktos;

| 45. | uzskata, ka darbošanās partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas vislabāk pārzina vietējo situāciju un vājās vietas projektu īstenošanā, ir vislabākā pieeja, lai noteiktu kopīgus pasākumus politikas efektivitātes un pārvaldības uzlabošanai, pārskatatbildības veicināšanai un pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka darbošanās partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas vislabāk pārzina vietējo situāciju un vājās vietas projektu īstenošanā, ir vislabākā pieeja, lai noteiktu kopīgus pasākumus politikas efektivitātes un pārvaldības uzlabošanai, pārskatatbildības veicināšanai un pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanai;

| 46. | atzīmē, ka dažām pārvaldības un kontroles iestādēm nav pietiekamas pieredzes projektu īstenošanā vietējā līmenī, savukārt atsevišķiem projektu izstrādātājiem nav pietiekamas pieredzes darbības programmu pārvaldībā. Šādos gadījumos varētu izmantot tehnisko palīdzību, lai abas iepriekš minētās puses varētu veiksmīgāk strādāt partnerībā, sekmīgi īstenojot kohēzijas politiku. Tehniskās palīdzības pasākumiem ir jākļūst elastīgākiem un tie ir jāpakārto ieinteresēto personu reālajām vajadzībām, tomēr pirmām kārtām Kopienas finansējums pēc iespējas lielākā apjomā būtu jāpiešķir gala saņēmējiem; |
| --- | --- |

46.

atzīmē, ka dažām pārvaldības un kontroles iestādēm nav pietiekamas pieredzes projektu īstenošanā vietējā līmenī, savukārt atsevišķiem projektu izstrādātājiem nav pietiekamas pieredzes darbības programmu pārvaldībā. Šādos gadījumos varētu izmantot tehnisko palīdzību, lai abas iepriekš minētās puses varētu veiksmīgāk strādāt partnerībā, sekmīgi īstenojot kohēzijas politiku. Tehniskās palīdzības pasākumiem ir jākļūst elastīgākiem un tie ir jāpakārto ieinteresēto personu reālajām vajadzībām, tomēr pirmām kārtām Kopienas finansējums pēc iespējas lielākā apjomā būtu jāpiešķir gala saņēmējiem;

| 47. | iesaka pārvaldības iestādēm izmantot to, ka projektu atlases un līgumu slēgšanas prakse dalībvalstīs ir tik daudzveidīga, un citai no citas mācīties. Lai projektu īstenošana būtu raitāka, pārvaldības iestādēm jācenšas uzņemties vairāk atbildības par izvērtēšanu un līgumu slēgšanas formalitātēm un saprātīgu termiņu ievērošanu. Ja atlases process ievērojami aizkavējas, vietējām un reģionālajām pašvaldībām tas var radīt nopietnas sekas gan finansiāli — valūtas maiņas kursa svārstību dēļ dalībvalstīs, kas nav euro zonā —, gan tehniskajā ziņā, ja būvdarbu kavēšanās dēļ rodas pārtraukumi publisko pakalpojumu nodrošināšanā. Stratēģiskajos ziņojumos varētu ietvert pārvaldības iestāžu īstenotās izvērtēšanas, atlases un līgumu slēgšanas prakses salīdzinošo novērtējumu; |
| --- | --- |

47.

iesaka pārvaldības iestādēm izmantot to, ka projektu atlases un līgumu slēgšanas prakse dalībvalstīs ir tik daudzveidīga, un citai no citas mācīties. Lai projektu īstenošana būtu raitāka, pārvaldības iestādēm jācenšas uzņemties vairāk atbildības par izvērtēšanu un līgumu slēgšanas formalitātēm un saprātīgu termiņu ievērošanu. Ja atlases process ievērojami aizkavējas, vietējām un reģionālajām pašvaldībām tas var radīt nopietnas sekas gan finansiāli — valūtas maiņas kursa svārstību dēļ dalībvalstīs, kas nav euro zonā —, gan tehniskajā ziņā, ja būvdarbu kavēšanās dēļ rodas pārtraukumi publisko pakalpojumu nodrošināšanā. Stratēģiskajos ziņojumos varētu ietvert pārvaldības iestāžu īstenotās izvērtēšanas, atlases un līgumu slēgšanas prakses salīdzinošo novērtējumu;

| 48. | uzskata, ka Komisija varētu rosināt dalībvalstis un speciālistus savstarpēji salīdzinoši novērtēt efektivitātes rādītājus un metodes, kā arī izvērtēt priekšrocības, trūkumus, iespējas un apdraudējumu, lai veicinātu mācīšanos un pastāvīgu pilnveidi. |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka Komisija varētu rosināt dalībvalstis un speciālistus savstarpēji salīdzinoši novērtēt efektivitātes rādītājus un metodes, kā arī izvērtēt priekšrocības, trūkumus, iespējas un apdraudējumu, lai veicinātu mācīšanos un pastāvīgu pilnveidi.

Komitejas loma politikas apguvē

| 49. | Komitejas uzdevums, izstrādājot atzinumus, ir iestāties par partnerības principa piemērošanu kohēzijas politikas īstenošanā: jāmudina mācīties no stratēģiskās politikas pieredzes, jānorāda uz labu praksi, ja vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās ir uzlabojusi darbības programmu īstenošanu, jāiebilst, ja vietējās un reģionālās pašvaldības nav pietiekami iesaistītas; |
| --- | --- |

49.

Komitejas uzdevums, izstrādājot atzinumus, ir iestāties par partnerības principa piemērošanu kohēzijas politikas īstenošanā: jāmudina mācīties no stratēģiskās politikas pieredzes, jānorāda uz labu praksi, ja vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās ir uzlabojusi darbības programmu īstenošanu, jāiebilst, ja vietējās un reģionālās pašvaldības nav pietiekami iesaistītas;

| 50. | forumos un konferencēs jārūpējas par to, lai ES politikas veidotāji uzzinātu par vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un speciālajām zināšanām un tās novērtētu. Komitejai jāpopularizē arī izmēģinājuma projekti un jāatbalsta tās vietējās pašvaldības, kuru institucionālā veiktspēja ir maza un kuru iespējas dibināt sakarus ir nelielas; |
| --- | --- |

50.

forumos un konferencēs jārūpējas par to, lai ES politikas veidotāji uzzinātu par vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un speciālajām zināšanām un tās novērtētu. Komitejai jāpopularizē arī izmēģinājuma projekti un jāatbalsta tās vietējās pašvaldības, kuru institucionālā veiktspēja ir maza un kuru iespējas dibināt sakarus ir nelielas;

Vietējo un reģionālo pašvaldību un to apvienību iesaistīšana

| 51. | augsti vērtē vietējo un reģionālo pašvaldību pozitīvo pieredzi, kas gūta, pārvaldot ES daudzgadu finanšu shēmu, kuras pamatā ir ES kopīgās prioritātes un teritoriālās attīstības stratēģijas, un aicina turpināt darbu pie attīstības koncepcijām, tostarp integrētas pilsētu attīstības, kas varētu palīdzēt efektīvi īstenot darbības programmas; |
| --- | --- |

51.

augsti vērtē vietējo un reģionālo pašvaldību pozitīvo pieredzi, kas gūta, pārvaldot ES daudzgadu finanšu shēmu, kuras pamatā ir ES kopīgās prioritātes un teritoriālās attīstības stratēģijas, un aicina turpināt darbu pie attīstības koncepcijām, tostarp integrētas pilsētu attīstības, kas varētu palīdzēt efektīvi īstenot darbības programmas;

| 52. | uzskata, ka ir jāpalielina vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme, un pārvaldības iestādēm tās jāuzskata par partneriem nevis par konkurentiem. Lai nostiprinātu projektu izstrādātāju un pārvaldības iestāžu dialogu, ir jārīko apmācību kursi, ikgadēji forumi u.c. Lai veicinātu līdzekļu saņēmēju un pārvaldības iestāžu tiešu saziņu, jānodrošina lielāka pārredzamība, piemēram, attiecībā uz pārvaldības iestāžu darbinieku pienākumiem; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka ir jāpalielina vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme, un pārvaldības iestādēm tās jāuzskata par partneriem nevis par konkurentiem. Lai nostiprinātu projektu izstrādātāju un pārvaldības iestāžu dialogu, ir jārīko apmācību kursi, ikgadēji forumi u.c. Lai veicinātu līdzekļu saņēmēju un pārvaldības iestāžu tiešu saziņu, jānodrošina lielāka pārredzamība, piemēram, attiecībā uz pārvaldības iestāžu darbinieku pienākumiem;

| 53. | uzsver, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, pārvaldības iestāžu funkcija pēc iespējas biežāk ir jāveic reģionu pašvaldībām, jo tās labāk izprot vietējās un reģionālās attīstības vajadzības. Jāmudina arī vietējo un reģionālo pašvaldību grupas īstenot rīcības programmu atsevišķas daļas; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, pārvaldības iestāžu funkcija pēc iespējas biežāk ir jāveic reģionu pašvaldībām, jo tās labāk izprot vietējās un reģionālās attīstības vajadzības. Jāmudina arī vietējo un reģionālo pašvaldību grupas īstenot rīcības programmu atsevišķas daļas;

| 54. | aicina sīki definēt partnerības principu. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jābūt īstenošanas mehānisma centrā. Partnerības principa piemērošana ir jāpastiprina un jāizvairās no atbildības vājināšanas, sadalot atbildību dažādām organizācijām; |
| --- | --- |

54.

aicina sīki definēt partnerības principu. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jābūt īstenošanas mehānisma centrā. Partnerības principa piemērošana ir jāpastiprina un jāizvairās no atbildības vājināšanas, sadalot atbildību dažādām organizācijām;

| 55. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības savā darbībā integrē un efektīvi īsteno vairākas atšķirīgas ES prioritātes. Tādēļ ES kohēzijas politikas ietekme jāvērtē vidējā termiņā un ilgtermiņā, izmantojot kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus un ņemot vērā reālo stāvokli; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības savā darbībā integrē un efektīvi īsteno vairākas atšķirīgas ES prioritātes. Tādēļ ES kohēzijas politikas ietekme jāvērtē vidējā termiņā un ilgtermiņā, izmantojot kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus un ņemot vērā reālo stāvokli;

| 56. | atkārtoti uzsver, ka, īstenojot reģionālo politiku, pēc ES pamudinājuma ir izveidotas dažādu veidu vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības, kas praksē īsteno kohēzijas pamatprincipus: resursu un zināšanu integrāciju, partnerību un sadarbību. Tāpēc, īstenojot Eiropas politiku, lai atvieglotu stratēģisko teritoriālo plānošanu un uzlabotu sarežģītu projektu pārvaldību, ir jāaicina uz visu veidu (institucionalizētu vai neinstitucionalizētu) sadarbību — lauku un pilsētu, pašvaldību, reģionu, pārrobežu un starpvalstu sadarbību; |
| --- | --- |

56.

atkārtoti uzsver, ka, īstenojot reģionālo politiku, pēc ES pamudinājuma ir izveidotas dažādu veidu vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības, kas praksē īsteno kohēzijas pamatprincipus: resursu un zināšanu integrāciju, partnerību un sadarbību. Tāpēc, īstenojot Eiropas politiku, lai atvieglotu stratēģisko teritoriālo plānošanu un uzlabotu sarežģītu projektu pārvaldību, ir jāaicina uz visu veidu (institucionalizētu vai neinstitucionalizētu) sadarbību — lauku un pilsētu, pašvaldību, reģionu, pārrobežu un starpvalstu sadarbību;

| 57. | uzskata, ka jāveicina saziņa gan pārvaldības iestāžu starpā, gan ar Eiropas Komisiju, lai varētu apmainīties viedokļiem par pasākumiem, kas veikti grūtību pārvarēšanai programmu īstenošanā. Uzsākot sagatavot jaunos noteikumus par struktūrfondiem, ir jānostiprina arī pārvaldības, kontroles un revīzijas iestāžu dialogs ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām — galvenajām līdzekļu saņēmējām; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka jāveicina saziņa gan pārvaldības iestāžu starpā, gan ar Eiropas Komisiju, lai varētu apmainīties viedokļiem par pasākumiem, kas veikti grūtību pārvarēšanai programmu īstenošanā. Uzsākot sagatavot jaunos noteikumus par struktūrfondiem, ir jānostiprina arī pārvaldības, kontroles un revīzijas iestāžu dialogs ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām — galvenajām līdzekļu saņēmējām;

| 58. | mudina dalībvalstis un Komisiju izmantot ieteikumus, kas pausti RK Baltajā grāmatā par daudzlīmeņu pārvaldību, lai pilnveidotu partnerības principa piemērošanu kohēzijas politikas īstenošanā. Ir būtiski turpināt Eiropas kohēzijas politikas decentralizācijas procesu un nodrošināt, ka pārvaldības sistēmas pamatā ir daudzlīmeņu pārvaldības princips. |
| --- | --- |

58.

mudina dalībvalstis un Komisiju izmantot ieteikumus, kas pausti RK Baltajā grāmatā par daudzlīmeņu pārvaldību, lai pilnveidotu partnerības principa piemērošanu kohēzijas politikas īstenošanā. Ir būtiski turpināt Eiropas kohēzijas politikas decentralizācijas procesu un nodrošināt, ka pārvaldības sistēmas pamatā ir daudzlīmeņu pārvaldības princips.

Labāka projektu īstenošana

| 59. | aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju attiecībā uz vietējās un reģionālās attīstības projektiem izvēlēties integrētu pieeju, lai būtu iespējams apvienot vairākus finansējuma avotus: darbības programmu finansējumu, valsts programmas un atsevišķiem projektiem arī privātus resursus. |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju attiecībā uz vietējās un reģionālās attīstības projektiem izvēlēties integrētu pieeju, lai būtu iespējams apvienot vairākus finansējuma avotus: darbības programmu finansējumu, valsts programmas un atsevišķiem projektiem arī privātus resursus.

| 60. | iesaka uzlabot saikni starp teritoriāliem projektiem, ko finansē ar struktūrfondu līdzekļiem, to mērķiem, plānošanas un īstenošanas sistēmām un Eiropas Komisijas Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu. |
| --- | --- |

60.

iesaka uzlabot saikni starp teritoriāliem projektiem, ko finansē ar struktūrfondu līdzekļiem, to mērķiem, plānošanas un īstenošanas sistēmām un Eiropas Komisijas Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu.

| 61. | uzsver, ka jāsaīsina formalitāšu izpildei paredzētais laiks attiecībā uz subsīdiju piešķiršanas apstiprinājumu un subsīdiju līguma parakstīšanu, ko veic pārvaldības iestādes, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām atliktu pietiekami daudz laika projektu īstenošanai. |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka jāsaīsina formalitāšu izpildei paredzētais laiks attiecībā uz subsīdiju piešķiršanas apstiprinājumu un subsīdiju līguma parakstīšanu, ko veic pārvaldības iestādes, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām atliktu pietiekami daudz laika projektu īstenošanai.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Sk. RK atzinumu par Eiropas kohēzijas politikas sviras efektu.

1

(2)  SISA principu veiksmīgi piemēro Nīderlandē.

2

SISA

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/49

---

Reģionu komitejas atzinums “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem – Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns”

2011/C 42/10

REĢIONU KOMITEJA

| — | ir viena no iestādēm, kas atbildīga par Savienības pilsonības izpratnes iedzīvināšanu, subsidiaritātes principa ievērošanu, daudzlīmeņu pārvaldību un Pamattiesību hartas ievērošanu, vēlas sniegt ieguldījumu aktīvas “pamattiesību kultūras” veidošanā; |
| --- | --- |

—

ir viena no iestādēm, kas atbildīga par Savienības pilsonības izpratnes iedzīvināšanu, subsidiaritātes principa ievērošanu, daudzlīmeņu pārvaldību un Pamattiesību hartas ievērošanu, vēlas sniegt ieguldījumu aktīvas “pamattiesību kultūras” veidošanā;

| — | atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā iedzīvotājiem tuvākajam pārvaldes līmenim ir īpaša atbildība par Lisabonas līgumā, kā arī valstu un reģionālajās konstitūcijās noteikto politiskās līdzdalības pamatprincipu īstenošanu, un tāpēc ierosina arī apsvērt iespēju nodrošināt Eiropas Savienības iedzīvotājiem visaptverošas tiesības piedalīties velēšanās viņu mītnes valstī; |
| --- | --- |

—

atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā iedzīvotājiem tuvākajam pārvaldes līmenim ir īpaša atbildība par Lisabonas līgumā, kā arī valstu un reģionālajās konstitūcijās noteikto politiskās līdzdalības pamatprincipu īstenošanu, un tāpēc ierosina arī apsvērt iespēju nodrošināt Eiropas Savienības iedzīvotājiem visaptverošas tiesības piedalīties velēšanās viņu mītnes valstī;

| — | norāda, ka jāveido pamats, lai rastos pēc iespējas lielāka uzticēšanās, un jāuzkrāj visaptverošas zināšanas par dalībvalstu tiesību sistēmu darbību Stokholmas programmas īstenošanā; minēto procesu var sekmēt vietējās un reģionālās pašvaldības, iesaistoties arī pilsētu un reģionu partnerībā; |
| --- | --- |

—

norāda, ka jāveido pamats, lai rastos pēc iespējas lielāka uzticēšanās, un jāuzkrāj visaptverošas zināšanas par dalībvalstu tiesību sistēmu darbību Stokholmas programmas īstenošanā; minēto procesu var sekmēt vietējās un reģionālās pašvaldības, iesaistoties arī pilsētu un reģionu partnerībā;

| — | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela nozīme visaptverošas un pamattiesību normām atbilstošas datu aizsardzības nodrošināšanā un arī tām ir jāuzņemas īpaša atbildība par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un administratīviem risinājumiem organizētās noziedzības novēršanai un apkarošanai; |
| --- | --- |

—

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela nozīme visaptverošas un pamattiesību normām atbilstošas datu aizsardzības nodrošināšanā un arī tām ir jāuzņemas īpaša atbildība par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un administratīviem risinājumiem organizētās noziedzības novēršanai un apkarošanai;

| — | saistībā ar nabadzības izraisītās migrācijas, kas arvien pieaug, sociālo dimensiju vēlreiz uzsver, ka jāīsteno ar reģioniem un vietējām pašvaldībām saskaņota Eiropas imigrācijas un patvēruma politika, kas balstās uz cilvēktiesību ievērošanu, solidaritāti un atbildību, un tāpēc atbalstītu Eiropas pilnvarotā pārstāvja migrācijas, bēgļu un integrācijas jautājumos amata izveidošanu Eiropas Parlamentā; šādam pārstāvim būtu jānodarbojas ar trešo valstu valstspiederīgo īpašajām problēmām. |
| --- | --- |

—

saistībā ar nabadzības izraisītās migrācijas, kas arvien pieaug, sociālo dimensiju vēlreiz uzsver, ka jāīsteno ar reģioniem un vietējām pašvaldībām saskaņota Eiropas imigrācijas un patvēruma politika, kas balstās uz cilvēktiesību ievērošanu, solidaritāti un atbildību, un tāpēc atbalstītu Eiropas pilnvarotā pārstāvja migrācijas, bēgļu un integrācijas jautājumos amata izveidošanu Eiropas Parlamentā; šādam pārstāvim būtu jānodarbojas ar trešo valstu valstspiederīgo īpašajām problēmām.

| Ziņotājs | : | Holger Poppenhäger kgs (DE/PSE), Tīringenes brīvvalsts tieslietu ministrs |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokuments | : | “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem — Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns”
  COM(2010) 171 galīgā redakcija |

Ziņotājs

:

Holger Poppenhäger kgs (DE/PSE), Tīringenes brīvvalsts tieslietu ministrs

Atsauces dokuments

:

“Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem — Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns”

COM(2010) 171 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija, izstrādājot rīcības plānu, nav kavējusies un sagatavojusi visaptverošu darba plānu, lai īstenotu Stokholmas programmu, kas attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Tas ļauj organizēti un mērķtiecīgi iesaistīties visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija, izstrādājot rīcības plānu, nav kavējusies un sagatavojusi visaptverošu darba plānu, lai īstenotu Stokholmas programmu, kas attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Tas ļauj organizēti un mērķtiecīgi iesaistīties visām ieinteresētajām personām;

| 2. | atzinīgi vērtē rīcības plāna mērķi tuvināt Eiropu iedzīvotājiem, lai viņi pilnībā varētu īstenot savas tiesības; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē rīcības plāna mērķi tuvināt Eiropu iedzīvotājiem, lai viņi pilnībā varētu īstenot savas tiesības;

| 3. | vēlreiz uzsver, ka, arī veidojot drošu Eiropu, jānodrošina visaptveroša pamattiesību un brīvību ievērošana; |
| --- | --- |

3.

vēlreiz uzsver, ka, arī veidojot drošu Eiropu, jānodrošina visaptveroša pamattiesību un brīvību ievērošana;

| 4. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jau pašlaik ir lielā mērā atbildīgas par minēto tiesību praktisko īstenošanu, un tāpēc uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldības ietvaros un saskaņā ar subsidiaritātes principu pašvaldības plaši jāiesaista procesā jau pirms tiesību aktu izstrādes; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jau pašlaik ir lielā mērā atbildīgas par minēto tiesību praktisko īstenošanu, un tāpēc uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldības ietvaros un saskaņā ar subsidiaritātes principu pašvaldības plaši jāiesaista procesā jau pirms tiesību aktu izstrādes;

| 5. | apsvērs iespēju Reģionu komitejā (RK) izveidot īpašu datu bāzi, kurā apkopoti vietējo un reģionālo pašvaldību paraugprakses piemēri, kas saistīti ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; |
| --- | --- |

5.

apsvērs iespēju Reģionu komitejā (RK) izveidot īpašu datu bāzi, kurā apkopoti vietējo un reģionālo pašvaldību paraugprakses piemēri, kas saistīti ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu;

Pamattiesību ievērošana Eiropā

| 6. | norāda, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīta ikvienas personas — neatkarīgi no valstspiederības vai imigrācijas statusa — pamattiesību un brīvību nedalāmība, un uzsver, ka šo tiesību neierobežota ievērošana, aizsardzība un veicināšana ir viens no Eiropas Savienības iestāžu un struktūru, dalībvalstu, reģionālo parlamentu un valdību, kā arī vietējā līmeņa vēlētu un ieceltu amatpersonu galvenajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīta ikvienas personas — neatkarīgi no valstspiederības vai imigrācijas statusa — pamattiesību un brīvību nedalāmība, un uzsver, ka šo tiesību neierobežota ievērošana, aizsardzība un veicināšana ir viens no Eiropas Savienības iestāžu un struktūru, dalībvalstu, reģionālo parlamentu un valdību, kā arī vietējā līmeņa vēlētu un ieceltu amatpersonu galvenajiem uzdevumiem;

| 7. | norāda, ka ļoti nozīmīgas ir it īpaši vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības grupu ierosinātās iniciatīvas cīņā pret atstumtību, rasismu, antisemītismu, ksenofobiju un homofobiju; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka ļoti nozīmīgas ir it īpaši vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības grupu ierosinātās iniciatīvas cīņā pret atstumtību, rasismu, antisemītismu, ksenofobiju un homofobiju;

| 8. | aicina uzlabot mazākumtautību un mazāk aizsargāto grupu un personu aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

aicina uzlabot mazākumtautību un mazāk aizsargāto grupu un personu aizsardzību;

| 9. | mudina reģionus un vietējās administratīvās teritorijas pakāpeniski pārbaudīt, vai tur spēkā esošie tiesību akti, tostarp to konstitūcijas, kā arī jauni tiesību akti ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Konstitūcijas Eiropai izstrādes gaitā gūtajām atziņām un jo īpaši ar Eiropas tiesību aktiem diskriminācijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

9.

mudina reģionus un vietējās administratīvās teritorijas pakāpeniski pārbaudīt, vai tur spēkā esošie tiesību akti, tostarp to konstitūcijas, kā arī jauni tiesību akti ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Konstitūcijas Eiropai izstrādes gaitā gūtajām atziņām un jo īpaši ar Eiropas tiesību aktiem diskriminācijas apkarošanas jomā;

| 10. | vēlas daudzlīmeņu pārvaldības ietvaros un ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru sniegt ieguldījumu aktīvas “pamattiesību kultūras” veidošanā un tāpēc aicina Komisiju regulāri informēt arī Reģionu komiteju par to, kādus pasākumus tā veic, lai nodrošinātu pamattiesību efektīvu ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

vēlas daudzlīmeņu pārvaldības ietvaros un ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru sniegt ieguldījumu aktīvas “pamattiesību kultūras” veidošanā un tāpēc aicina Komisiju regulāri informēt arī Reģionu komiteju par to, kādus pasākumus tā veic, lai nodrošinātu pamattiesību efektīvu ievērošanu;

| 11. | atzinīgi vērtē 2009. gadā uzsākto trīspusējo sadarbību starp Komisiju, ES Pamattiesību aģentūru un Reģionu komiteju un rosina šo sadarbību padziļināt un paplašināt; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē 2009. gadā uzsākto trīspusējo sadarbību starp Komisiju, ES Pamattiesību aģentūru un Reģionu komiteju un rosina šo sadarbību padziļināt un paplašināt;

Pilsoņu interesēm atbilstoša politika

| 12. | uzskata, ka iedzīvotāju tiesības uz visaptverošu pārvietošanās brīvību un aktīvu politisku līdzdalību ir Eiropas Savienības pilsonības galvenie aspekti; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka iedzīvotāju tiesības uz visaptverošu pārvietošanās brīvību un aktīvu politisku līdzdalību ir Eiropas Savienības pilsonības galvenie aspekti;

| 13. | atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā iedzīvotājiem tuvākajam pārvaldes līmenim ir īpaša atbildība par valstu un reģionālajās konstitūcijās, kā arī Lisabonas līgumā noteikto līdzdalības pamatprincipu īstenošanu; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā iedzīvotājiem tuvākajam pārvaldes līmenim ir īpaša atbildība par valstu un reģionālajās konstitūcijās, kā arī Lisabonas līgumā noteikto līdzdalības pamatprincipu īstenošanu;

| 14. | aicina tāpēc apsvērt iespēju nodrošināt Eiropas Savienības iedzīvotājiem tiesības piedalīties ne tikai vietējā un Eiropas līmeņa vēlēšanās; |
| --- | --- |

14.

aicina tāpēc apsvērt iespēju nodrošināt Eiropas Savienības iedzīvotājiem tiesības piedalīties ne tikai vietējā un Eiropas līmeņa vēlēšanās;

| 15. | atbalsta centienus trešo valstu pilsoņiem, kas legāli uzturas ES teritorijā, atkarībā no uzturēšanās ilguma piešķirt tiesības piedalīties vietējā līmeņa vēlēšanās; |
| --- | --- |

15.

atbalsta centienus trešo valstu pilsoņiem, kas legāli uzturas ES teritorijā, atkarībā no uzturēšanās ilguma piešķirt tiesības piedalīties vietējā līmeņa vēlēšanās;

| 16. | piekrīt Eiropas Parlamenta, Komisijas un Eiropadomes viedoklim, ka Lisabonas līguma noteikumi, kas attiecas uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, stiprinās arī Eiropas Savienības demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

16.

piekrīt Eiropas Parlamenta, Komisijas un Eiropadomes viedoklim, ka Lisabonas līguma noteikumi, kas attiecas uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, stiprinās arī Eiropas Savienības demokrātisko leģitimitāti;

| 17. | uzsver, ka visaptveroša piekļuve informācijai ir priekšnosacījums ES iedzīvotāju aktīvai politiskai līdzdalībai; atzinīgi vērtētu to, ja arī dalībvalstīs būtu nodrošināta šāda visaptveroša piekļuve informācijai, un aicina Komitejas locekļus atbalstīt šo viedokli; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka visaptveroša piekļuve informācijai ir priekšnosacījums ES iedzīvotāju aktīvai politiskai līdzdalībai; atzinīgi vērtētu to, ja arī dalībvalstīs būtu nodrošināta šāda visaptveroša piekļuve informācijai, un aicina Komitejas locekļus atbalstīt šo viedokli;

Eiropas tiesiskuma telpa — stiprināt uzticēšanos

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, panākot būtiskus uzlabojumus civiltiesību un krimināltiesību jomā, iedzīvotāji patiešām varēs novērtēt Eiropas tiesiskuma telpas priekšrocības; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, panākot būtiskus uzlabojumus civiltiesību un krimināltiesību jomā, iedzīvotāji patiešām varēs novērtēt Eiropas tiesiskuma telpas priekšrocības;

| 19. | uzsver, ka jāstiprina abpusēja uzticēšanās, tostarp ieviešot arī obligātus standartus, lai īstenotu tiesību sistēmu savstarpējās atzīšanas principu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka jāstiprina abpusēja uzticēšanās, tostarp ieviešot arī obligātus standartus, lai īstenotu tiesību sistēmu savstarpējās atzīšanas principu;

| 20. | tāpēc uzskata, ka tiesnešu, prokuroru un citu tiesu sistēmas darbinieku apmaiņa, tās īstenošanai galvenokārt izmantojot Eiropas tiesu tīklu, kā arī jau izveidotās pilsētu un reģionu partnerības, palīdz stiprināt minēto uzticēšanos un šāda apmaiņa būtu aktīvi jāveicina; |
| --- | --- |

20.

tāpēc uzskata, ka tiesnešu, prokuroru un citu tiesu sistēmas darbinieku apmaiņa, tās īstenošanai galvenokārt izmantojot Eiropas tiesu tīklu, kā arī jau izveidotās pilsētu un reģionu partnerības, palīdz stiprināt minēto uzticēšanos un šāda apmaiņa būtu aktīvi jāveicina;

| 21. | rosina pilnveidot Eiropas tiesisko kultūru, sākot plašu pieredzes apmaiņu tādās jomās kā alternatīvi kriminālsodu veidi, pašlaik praksē izmantotie modeļi, piemēram, “alternatīva strīdu izšķiršana” (Alternative Dispute Resolution — ADR) un dažādas juridiskās izglītības un apmācības sistēmas; |
| --- | --- |

21.

rosina pilnveidot Eiropas tiesisko kultūru, sākot plašu pieredzes apmaiņu tādās jomās kā alternatīvi kriminālsodu veidi, pašlaik praksē izmantotie modeļi, piemēram, “alternatīva strīdu izšķiršana” (Alternative Dispute Resolution — ADR) un dažādas juridiskās izglītības un apmācības sistēmas;

| 22. | uzskata, ka “vienotā modeļa” metode būtiski sekmēs tiesību normu eiropeizāciju un to efektīvāku piemērošanu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka “vienotā modeļa” metode būtiski sekmēs tiesību normu eiropeizāciju un to efektīvāku piemērošanu;

| 23. | rosina, turpmāk izstrādājot tiesību aktus, veikt uz pamattiesībām orientētu ietekmes novērtējumu un pievērst uzmanību tiesību aktu finansiālai, ekonomiskai un sociālai ietekmei uz reģioniem; |
| --- | --- |

23.

rosina, turpmāk izstrādājot tiesību aktus, veikt uz pamattiesībām orientētu ietekmes novērtējumu un pievērst uzmanību tiesību aktu finansiālai, ekonomiskai un sociālai ietekmei uz reģioniem;

Brīvas un drošas Eiropas veidošana

| 24. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību īpašo atbildību par tajās dzīvojošo cilvēku drošību un tādas Eiropas tiesiskās kultūras attīstīšanu, kas balstās uz cilvēka cieņu, brīvību, vienlīdzību un solidaritāti, jo šāda kultūra ir svarīgākais faktors rasisma un ksenofobijas novēršanai; |
| --- | --- |

24.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību īpašo atbildību par tajās dzīvojošo cilvēku drošību un tādas Eiropas tiesiskās kultūras attīstīšanu, kas balstās uz cilvēka cieņu, brīvību, vienlīdzību un solidaritāti, jo šāda kultūra ir svarīgākais faktors rasisma un ksenofobijas novēršanai;

| 25. | uzsver Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīto pulcēšanās brīvības īpašo nozīmi demokrātiskas sabiedrības pastāvēšanā un vienlaikus pauž bažas par to, ka šīs pamattiesības varētu izmantot, lai sasniegtu ksenofobiskus, rasistiskus un ekstrēmistiskus mērķus; |
| --- | --- |

25.

uzsver Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīto pulcēšanās brīvības īpašo nozīmi demokrātiskas sabiedrības pastāvēšanā un vienlaikus pauž bažas par to, ka šīs pamattiesības varētu izmantot, lai sasniegtu ksenofobiskus, rasistiskus un ekstrēmistiskus mērķus;

| 26. | tāpēc uzskata, ka steidzami jāpastiprina un jāuzlabo administratīvā sadarbība un paraugprakses apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu brīvas pulcēšanās tiesības; |
| --- | --- |

26.

tāpēc uzskata, ka steidzami jāpastiprina un jāuzlabo administratīvā sadarbība un paraugprakses apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu brīvas pulcēšanās tiesības;

| 27. | atzinīgi vērtē ieceri īstenot rīcības plānu, lai ierobežotu vardarbīga radikālisma izpausmes, un aicina apsvērt iespēju visā Eiropā ieviest obligātus standartus attiecībā uz kriminālsodiem par politiski ekstrēmistiskām darbībām; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē ieceri īstenot rīcības plānu, lai ierobežotu vardarbīga radikālisma izpausmes, un aicina apsvērt iespēju visā Eiropā ieviest obligātus standartus attiecībā uz kriminālsodiem par politiski ekstrēmistiskām darbībām;

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka rīcības plānā paredzēts novērtēt dalībvalstu pasākumus korupcijas apkarošanas jomā, un norāda — lai minēto mērķi sasniegtu, jāveido uz novēršanu orientēta pārvaldības kultūra un jānodrošina laba administratīvo procedūru pārskatāmība; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka rīcības plānā paredzēts novērtēt dalībvalstu pasākumus korupcijas apkarošanas jomā, un norāda — lai minēto mērķi sasniegtu, jāveido uz novēršanu orientēta pārvaldības kultūra un jānodrošina laba administratīvo procedūru pārskatāmība;

| 29. | piekrīt Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš arī uzsvēris, ka pasaules informācijas sabiedrībā ļoti būtiska nozīme ir privātuma drošībai. Tāpēc noteikti ir jānodrošina pamattiesību, proti, tiesību uz datu aizsardzību konsekventa ievērošana — arī kriminālvajāšanas un noziedzīgu nodarījumu novēršanas jomā un starptautiskajās attiecībās; |
| --- | --- |

29.

piekrīt Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš arī uzsvēris, ka pasaules informācijas sabiedrībā ļoti būtiska nozīme ir privātuma drošībai. Tāpēc noteikti ir jānodrošina pamattiesību, proti, tiesību uz datu aizsardzību konsekventa ievērošana — arī kriminālvajāšanas un noziedzīgu nodarījumu novēršanas jomā un starptautiskajās attiecībās;

| 30. | uzskata, ka savlaicīgi un pastāvīgi ir jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tās ir uzkrājušas pieredzi datu aizsardzības pilnveidošanā; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka savlaicīgi un pastāvīgi ir jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tās ir uzkrājušas pieredzi datu aizsardzības pilnveidošanā;

| 31. | atzinīgi vērtē paziņojumu, ka paredzēts pārskatīt Direktīvu 2006/24/EK par datu saglabāšanu, un uzskata, ka pārskatīšana veicama saskaņā ar ES Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē paziņojumu, ka paredzēts pārskatīt Direktīvu 2006/24/EK par datu saglabāšanu, un uzskata, ka pārskatīšana veicama saskaņā ar ES Pamattiesību hartu;

| 32. | piekrīt Eiropas digitalizācijas programmā paustajam viedoklim, ka, nodrošinot datu aizsardzību un panākot datu drošību (arī līgumos ar trešām valstīm un jaunu elektroniskās tirdzniecības modeļu novērtēšanā), pieaugs iedzīvotāju uzticēšanās modernajām sakaru tehnoloģijām un tādējādi izzudīs būtiski šķēršļi to attīstībai; |
| --- | --- |

32.

piekrīt Eiropas digitalizācijas programmā paustajam viedoklim, ka, nodrošinot datu aizsardzību un panākot datu drošību (arī līgumos ar trešām valstīm un jaunu elektroniskās tirdzniecības modeļu novērtēšanā), pieaugs iedzīvotāju uzticēšanās modernajām sakaru tehnoloģijām un tādējādi izzudīs būtiski šķēršļi to attīstībai;

| 33. | uzskata, ka kritiski jānovērtē publisko un privāto iestāžu veiktā videonovērošana; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka kritiski jānovērtē publisko un privāto iestāžu veiktā videonovērošana;

| 34. | vēlreiz norāda uz atzinumiem par nepilngadīgo seksuālās izmantošanas, pornogrāfijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī par nepilngadīgo bez pavadības aizsardzību. Komiteja īpaši norāda uz atzinumu CdR 136/2006 fin un uzsver, ka, īstenojot Komisijas rīcības plānu nepilngadīgo bez pavadības aizsardzībai, jāizveido īpaši finansēšanas instrumenti, kas ļauj ņemt vērā šo nepilngadīgo un viņus uzņemošo reģionu īpašo stāvokli; |
| --- | --- |

34.

vēlreiz norāda uz atzinumiem par nepilngadīgo seksuālās izmantošanas, pornogrāfijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī par nepilngadīgo bez pavadības aizsardzību. Komiteja īpaši norāda uz atzinumu CdR 136/2006 fin un uzsver, ka, īstenojot Komisijas rīcības plānu nepilngadīgo bez pavadības aizsardzībai, jāizveido īpaši finansēšanas instrumenti, kas ļauj ņemt vērā šo nepilngadīgo un viņus uzņemošo reģionu īpašo stāvokli;

| 35. | uzsver, ka saskaņā ar ES tiesību normām par regulāru pārskatu sniegšanu jānovērtē, cik efektīvi bijuši līdzšinējie ES pasākumi cietušo aizsardzībai un kā tie īstenoti; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka saskaņā ar ES tiesību normām par regulāru pārskatu sniegšanu jānovērtē, cik efektīvi bijuši līdzšinējie ES pasākumi cietušo aizsardzībai un kā tie īstenoti;

| 36. | saistībā ar nesenajām pārrobežu mēroga un klimata apstākļu radītajām dabas katastrofām, piemēram, plūdiem un ugunsgrēkiem vēlreiz atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme šādu draudu novēršanā; |
| --- | --- |

36.

saistībā ar nesenajām pārrobežu mēroga un klimata apstākļu radītajām dabas katastrofām, piemēram, plūdiem un ugunsgrēkiem vēlreiz atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme šādu draudu novēršanā;

| 37. | norāda, ka tā rosinājusi civilās aizsardzības jomā izstrādāt līdzsvarotu un kopīgu Eiropas Savienības pieeju, kas ļautu dalībvalstīm pašām noteikt prioritātes; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka tā rosinājusi civilās aizsardzības jomā izstrādāt līdzsvarotu un kopīgu Eiropas Savienības pieeju, kas ļautu dalībvalstīm pašām noteikt prioritātes;

| 38. | pauž interesi par rīcības plānā paredzēto ES civilās aizsardzības instrumentu un paziņojuma par ES spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos novērtēšanu un īpaši atzinīgi vērtē izteiktos priekšlikumus par Eiropas civilās aizsardzības finanšu instrumenta darbības termiņa pagarināšanu; |
| --- | --- |

38.

pauž interesi par rīcības plānā paredzēto ES civilās aizsardzības instrumentu un paziņojuma par ES spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos novērtēšanu un īpaši atzinīgi vērtē izteiktos priekšlikumus par Eiropas civilās aizsardzības finanšu instrumenta darbības termiņa pagarināšanu;

| 39. | norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi arī noziedzīgu nodarījumu novēršanā un rosina tās savlaicīgi iesaistīt Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla novērtēšanā, kā arī Noziedzības novēršanas observatorijas izveidē un administratīvu risinājumu izstrādē organizētās noziedzības novēršanai un apkarošanai; |
| --- | --- |

39.

norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi arī noziedzīgu nodarījumu novēršanā un rosina tās savlaicīgi iesaistīt Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla novērtēšanā, kā arī Noziedzības novēršanas observatorijas izveidē un administratīvu risinājumu izstrādē organizētās noziedzības novēršanai un apkarošanai;

| 40. | atzīmē, ka, īstenojot ierosinātos pasākumus kriminālstatistikas jomā, būtu jāievēro īpaša rūpība, lai nodrošinātu attiecīgo datu ticamību; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka, īstenojot ierosinātos pasākumus kriminālstatistikas jomā, būtu jāievēro īpaša rūpība, lai nodrošinātu attiecīgo datu ticamību;

Eiropas patvēruma un imigrācijas politikas veidošana

| 41. | norāda uz arvien pieaugošās nabadzības izraisītās migrācijas sociālo dimensiju un vēlreiz uzsver, ka jāīsteno ar reģioniem un vietējām pašvaldībām saskaņota Eiropas imigrācijas un patvēruma politika, kas balstās uz cilvēktiesību ievērošanu, solidaritāti un atbildību; |
| --- | --- |

41.

norāda uz arvien pieaugošās nabadzības izraisītās migrācijas sociālo dimensiju un vēlreiz uzsver, ka jāīsteno ar reģioniem un vietējām pašvaldībām saskaņota Eiropas imigrācijas un patvēruma politika, kas balstās uz cilvēktiesību ievērošanu, solidaritāti un atbildību;

| 42. | piekrīt Eiropas Parlamenta viedoklim, ka pašlaik Eiropas robežreģionu savstarpējais atbalsts ir nepietiekams, un tādēļ aicina Komisiju plānotajā paziņojumā par lielāku solidaritāti Eiropas Savienībā izstrādāt priekšlikumus arī jautājumā par bēgļu solidāru izvietošanu, kā arī par tūlītējiem pasākumiem skarto reģionu atslogošanā; |
| --- | --- |

42.

piekrīt Eiropas Parlamenta viedoklim, ka pašlaik Eiropas robežreģionu savstarpējais atbalsts ir nepietiekams, un tādēļ aicina Komisiju plānotajā paziņojumā par lielāku solidaritāti Eiropas Savienībā izstrādāt priekšlikumus arī jautājumā par bēgļu solidāru izvietošanu, kā arī par tūlītējiem pasākumiem skarto reģionu atslogošanā;

Migrācija

| 43. | atzinīgi vērtē tādu migrācijas politiku, kura sākas jau izcelsmes valstīs, taču atbilst arī Eiropas darba tirgus prasībām un demogrāfiskās attīstības tendencēm; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē tādu migrācijas politiku, kura sākas jau izcelsmes valstīs, taču atbilst arī Eiropas darba tirgus prasībām un demogrāfiskās attīstības tendencēm;

| 44. | rosina vairāk saskaņot noteikumus, kas reglamentē ģimeņu atkalapvienošanos, un uzskata, ka, vienojoties par vīzu nolīgumiem, rūpīgi jāapsver iespējas noteikt papildu atvieglojumus; |
| --- | --- |

44.

rosina vairāk saskaņot noteikumus, kas reglamentē ģimeņu atkalapvienošanos, un uzskata, ka, vienojoties par vīzu nolīgumiem, rūpīgi jāapsver iespējas noteikt papildu atvieglojumus;

| 45. | principā atzinīgi vērtē rīcības plānā paredzētos pasākumus nelegālās imigrācijas ilgtspējīgai novēršanai; |
| --- | --- |

45.

principā atzinīgi vērtē rīcības plānā paredzētos pasākumus nelegālās imigrācijas ilgtspējīgai novēršanai;

| 46. | uzsver, ka paredzētie pasākumi nedrīkst būt pretrunā Eiropas un starptautiskajiem bēgļu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka paredzētie pasākumi nedrīkst būt pretrunā Eiropas un starptautiskajiem bēgļu aizsardzības noteikumiem;

| 47. | pauž nožēlu, ka Komisija attiecībā uz saskaņotu attieksmi pret personām bez uzturēšanās atļaujas rīcības plānā nav ierosinājusi nekādas iniciatīvas, kas atbilstu Eiropas pamattiesībām, un pauž cerību, ka šīs grupas intereses tiks ņemtas vērā gan paredzētajos grozījumos Direktīvā par neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanas definīciju, gan arī ziņojumā par Direktīvu, ar ko nosaka obligātos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli; |
| --- | --- |

47.

pauž nožēlu, ka Komisija attiecībā uz saskaņotu attieksmi pret personām bez uzturēšanās atļaujas rīcības plānā nav ierosinājusi nekādas iniciatīvas, kas atbilstu Eiropas pamattiesībām, un pauž cerību, ka šīs grupas intereses tiks ņemtas vērā gan paredzētajos grozījumos Direktīvā par neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanas definīciju, gan arī ziņojumā par Direktīvu, ar ko nosaka obligātos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli;

| 48. | uzskata, ka jāparedz tikai tādas atpakaļnosūtīšanas programmas, kas balstās uz brīvprātības principu un atbilst attīstības sadarbības mērķiem, un pēc repatriācijas būtu jānodrošina attiecīgo personu ilgtspējīga sociālā integrācija; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka jāparedz tikai tādas atpakaļnosūtīšanas programmas, kas balstās uz brīvprātības principu un atbilst attīstības sadarbības mērķiem, un pēc repatriācijas būtu jānodrošina attiecīgo personu ilgtspējīga sociālā integrācija;

| 49. | pauž nožēlu par to, ka rīcības plānā vēl līdz šim nav paredzēti uzlabojumi saistībā ar personu no trešām valstīm tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

49.

pauž nožēlu par to, ka rīcības plānā vēl līdz šim nav paredzēti uzlabojumi saistībā ar personu no trešām valstīm tiesībām un pienākumiem;

| 50. | uzsver, ka arī migrācijas un patvēruma politikas jomā, īstenojot rīcības plānā paredzētos datu drošības un datu apmaiņas pasākumus, kā arī veicot datu pārbaudi, jāievēro datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka arī migrācijas un patvēruma politikas jomā, īstenojot rīcības plānā paredzētos datu drošības un datu apmaiņas pasākumus, kā arī veicot datu pārbaudi, jāievēro datu aizsardzības noteikumi;

| 51. | atzinīgi vērtē paredzētos integrācijas veicināšanas pasākumus un aicina savlaicīgi iesaistīt Reģionu komiteju paziņojuma par ES integrācijas programmu sagatavošanā un plānotā koordinācijas mehānisma izstrādāšanā; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē paredzētos integrācijas veicināšanas pasākumus un aicina savlaicīgi iesaistīt Reģionu komiteju paziņojuma par ES integrācijas programmu sagatavošanā un plānotā koordinācijas mehānisma izstrādāšanā;

| 52. | aicina paredzētajos pasākumos, kas saistīti ar statistikas datu vākšanu, ievērot samērīgumu starp jaunu atziņu ieguvi un ar to saistīto darba ieguldījumu; |
| --- | --- |

52.

aicina paredzētajos pasākumos, kas saistīti ar statistikas datu vākšanu, ievērot samērīgumu starp jaunu atziņu ieguvi un ar to saistīto darba ieguldījumu;

| 53. | atzinīgi vērtētu Eiropas pilnvarotā pārstāvja migrācijas, bēgļu un integrācijas jautājumos amata izveidošanu Eiropas Parlamentā; šādam pārstāvim būtu jānodarbojas ar trešo valstu valstspiederīgo īpašajām problēmām; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtētu Eiropas pilnvarotā pārstāvja migrācijas, bēgļu un integrācijas jautājumos amata izveidošanu Eiropas Parlamentā; šādam pārstāvim būtu jānodarbojas ar trešo valstu valstspiederīgo īpašajām problēmām;

Patvēruma politika

| 54. | aicina Eiropas Parlamentu un Padomi, kā paredzēts rīcības plānā, steidzami izstrādāt salīdzināmus kritērijus un pamatnostādnes, kas nepieciešamas lēmumu par patvēruma piešķiršanu pieņemšanai; |
| --- | --- |

54.

aicina Eiropas Parlamentu un Padomi, kā paredzēts rīcības plānā, steidzami izstrādāt salīdzināmus kritērijus un pamatnostādnes, kas nepieciešamas lēmumu par patvēruma piešķiršanu pieņemšanai;

| 55. | uzskata, ka tādu obligāto standartu ievērošana, kas atbilst pamattiesību un cilvēktiesību prasībām, patvēruma meklētāju izvietošanas jomā ir tikpat vajadzīga cik attiecībā uz noteikumiem par patvēruma meklētāju pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka tādu obligāto standartu ievērošana, kas atbilst pamattiesību un cilvēktiesību prasībām, patvēruma meklētāju izvietošanas jomā ir tikpat vajadzīga cik attiecībā uz noteikumiem par patvēruma meklētāju pārvietošanās brīvību;

Globāla Eiropa — brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārpolitiskie aspekti

| 56. | atzinīgi vērtē faktu, ka Lisabonas līgums ļauj efektīvāk veidot ES ārējās attiecības, tajās lielāku uzmanību pievēršot ar cilvēktiesībām un attīstības politiku saistītiem mērķiem; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē faktu, ka Lisabonas līgums ļauj efektīvāk veidot ES ārējās attiecības, tajās lielāku uzmanību pievēršot ar cilvēktiesībām un attīstības politiku saistītiem mērķiem;

| 57. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos kopīgi ar Savienības Augsto pārstāvi ārpolitikas un drošības politikas jomā (Komisijas priekšsēdētāja vietnieci) panākt saskaņotību starp ārējām attiecībām un tieslietu un iekšlietu, kā arī attīstības sadarbības ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos kopīgi ar Savienības Augsto pārstāvi ārpolitikas un drošības politikas jomā (Komisijas priekšsēdētāja vietnieci) panākt saskaņotību starp ārējām attiecībām un tieslietu un iekšlietu, kā arī attīstības sadarbības ārējo dimensiju;

| 58. | atzinīgi vērtē to, ka arī rīcības plānā ievērotas kopīgās intereses saistībā ar legālo un nelegālo migrāciju (imigrācija, patvērums, sadarbība robežapsardzes jautājumos), kā arī ņemta vērā terorisma un noziedzības apkarošana, atsevišķu jautājumu risināšana prioritārā kārtībā noteiktās teritorijās, informācijas apmaiņas pamatnoteikumi, pamattiesību un cilvēktiesību garantijas, pārredzamība un brīva piekļuve informācijai, datu aizsardzība, kā arī ar to saistītās tiesību aizsardzības garantijas ES pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē to, ka arī rīcības plānā ievērotas kopīgās intereses saistībā ar legālo un nelegālo migrāciju (imigrācija, patvērums, sadarbība robežapsardzes jautājumos), kā arī ņemta vērā terorisma un noziedzības apkarošana, atsevišķu jautājumu risināšana prioritārā kārtībā noteiktās teritorijās, informācijas apmaiņas pamatnoteikumi, pamattiesību un cilvēktiesību garantijas, pārredzamība un brīva piekļuve informācijai, datu aizsardzība, kā arī ar to saistītās tiesību aizsardzības garantijas ES pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem;

| 59. | rosina iesaistīt Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo asambleju, Austrumu partnerības forumus un citus atbilstošus tīklus debatēs par tematiem, kas skar brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

59.

rosina iesaistīt Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo asambleju, Austrumu partnerības forumus un citus atbilstošus tīklus debatēs par tematiem, kas skar brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju;

| 60. | uzskata, ka, risinot jautājumus, kas skar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kā arī migrantu un patvēruma meklētāju integrāciju, ir svarīgi izmantot un stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lielo potenciālu pārrobežu sadarbības jomā; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka, risinot jautājumus, kas skar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kā arī migrantu un patvēruma meklētāju integrāciju, ir svarīgi izmantot un stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lielo potenciālu pārrobežu sadarbības jomā;

| 61. | uzskata, ka arī šajā jomā regulāri jāveic novērtēšana, lai nodrošinātu šīs jaunās ES ārpolitikas pasākumu efektīvu un saskaņotu īstenošanu. |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka arī šajā jomā regulāri jāveic novērtēšana, lai nodrošinātu šīs jaunās ES ārpolitikas pasākumu efektīvu un saskaņotu īstenošanu.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/54

---

Reģionu komitejas atzinums “Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošana Baltkrievijā un Baltkrievijas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības attīstīšana”

2011/C 42/11

REĢIONU KOMITEJA

| — | iesaka Eiropas Savienībai turpināt visaptverošu, atvērtu un strukturētu dialogu ar Baltkrievijas iestādēm, opozīcijas kustībām un pilsonisko sabiedrību un darīt Baltkrievijai zināmu, ka vēl joprojām ir iespējams ratificēt partnerības un sadarbības nolīgumu un efektīvi izmantot visus Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentus (EKPI) un to sniegtās ekonomiskās priekšrocības, ja vien valdība ir gatava patiesām pārmaiņām, proti, nodrošināt tiesiskuma principa un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī īstenot reformas vietējo un reģionālo pašvaldību stiprināšanai; |
| --- | --- |

—

iesaka Eiropas Savienībai turpināt visaptverošu, atvērtu un strukturētu dialogu ar Baltkrievijas iestādēm, opozīcijas kustībām un pilsonisko sabiedrību un darīt Baltkrievijai zināmu, ka vēl joprojām ir iespējams ratificēt partnerības un sadarbības nolīgumu un efektīvi izmantot visus Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentus (EKPI) un to sniegtās ekonomiskās priekšrocības, ja vien valdība ir gatava patiesām pārmaiņām, proti, nodrošināt tiesiskuma principa un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī īstenot reformas vietējo un reģionālo pašvaldību stiprināšanai;

| — | atbalsta pastāvošo teritoriālās sadarbības formu ar Baltkrieviju turpināšanu un izvēršanu, tostarp, ES robežreģionos izmantojot atbilstošas INTERREG programmas, un mudina robežreģionu pašvaldības un nevalstiskās organizācijas īstenot jaunus projektus, lai uzlabotu pārrobežu sakarus un atvieglotu robežu šķērsošanu; |
| --- | --- |

—

atbalsta pastāvošo teritoriālās sadarbības formu ar Baltkrieviju turpināšanu un izvēršanu, tostarp, ES robežreģionos izmantojot atbilstošas INTERREG programmas, un mudina robežreģionu pašvaldības un nevalstiskās organizācijas īstenot jaunus projektus, lai uzlabotu pārrobežu sakarus un atvieglotu robežu šķērsošanu;

| — | īpaši aicina Baltkrievijas valdību Baltkrievijas delegācijas, ko paredzēts nosūtīt uz EURONEST asambleju, sastāvā iekļaut arī opozīcijas pārstāvjus; |
| --- | --- |

—

īpaši aicina Baltkrievijas valdību Baltkrievijas delegācijas, ko paredzēts nosūtīt uz EURONEST asambleju, sastāvā iekļaut arī opozīcijas pārstāvjus;

| — | aicina Baltkrievijas pašvaldību un demokrātisku nevalstisko organizāciju pārstāvjus novērotāju statusā piedalīties ES valstu pašvaldību sanāksmēs, lai uzsāktu jaunus mērķsadarbības projektus un veicinātu cilvēku savstarpējos sakarus; |
| --- | --- |

—

aicina Baltkrievijas pašvaldību un demokrātisku nevalstisko organizāciju pārstāvjus novērotāju statusā piedalīties ES valstu pašvaldību sanāksmēs, lai uzsāktu jaunus mērķsadarbības projektus un veicinātu cilvēku savstarpējos sakarus;

| — | iesaka vēl vairāk izmantot jau izveidotos viedokļu apmaiņas forumus, piemēram, Pilsoniskās sabiedrības forumu vai Dortmundes Starptautiskā izglītības un apmaiņas institūta (IBB Johannes Rau) Minskas filiālē izveidoto Minskas forumu un padziļināt un institucionalizēt dialogu starp oficiālajiem Baltkrievijas pārstāvjiem, opozīciju, nevalstiskajām organizācijām, zinātniekiem un plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

iesaka vēl vairāk izmantot jau izveidotos viedokļu apmaiņas forumus, piemēram, Pilsoniskās sabiedrības forumu vai Dortmundes Starptautiskā izglītības un apmaiņas institūta (IBB Johannes Rau) Minskas filiālē izveidoto Minskas forumu un padziļināt un institucionalizēt dialogu starp oficiālajiem Baltkrievijas pārstāvjiem, opozīciju, nevalstiskajām organizācijām, zinātniekiem un plašsaziņas līdzekļiem.

| Ziņotājs | : | Werner Heinrich Jostmeier (DE/PPE) Ziemeļreinas–Vestfālenes landtāga loceklis |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Werner Heinrich Jostmeier (DE/PPE) Ziemeļreinas–Vestfālenes landtāga loceklis

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda uz Baltkrievijas, tās vēstures, kultūras identitātes un kultūras mantojuma nozīmīgumu. Tieši šie faktori padara Baltkrieviju par izšķiroši svarīgu valsti visas Austrumeiropas attīstībā un par tiltu starp austrumiem un rietumiem Eiropas Savienības sadarbībā ar bijušās Padomju Savienības valstīm. Līdz ar to ES dalībvalstīm Baltkrievijas dalība Austrumu partnerībā ir būtiski svarīga stratēģiskā, ekonomikas un kultūras ziņā. |
| --- | --- |

1.

norāda uz Baltkrievijas, tās vēstures, kultūras identitātes un kultūras mantojuma nozīmīgumu. Tieši šie faktori padara Baltkrieviju par izšķiroši svarīgu valsti visas Austrumeiropas attīstībā un par tiltu starp austrumiem un rietumiem Eiropas Savienības sadarbībā ar bijušās Padomju Savienības valstīm. Līdz ar to ES dalībvalstīm Baltkrievijas dalība Austrumu partnerībā ir būtiski svarīga stratēģiskā, ekonomikas un kultūras ziņā.

| 2. | vienlaikus atzīst, ka Baltkrievijas Republikas tuvināšanā Eiropas Savienībai jāņem vērā tās vēsturiskā un kultūras attīstība, rūpīgi izvēloties un piemērojot ES instrumentus vietējo un reģionālo pašvaldību demokratizācijas un modernizācijas nolūkā. |
| --- | --- |

2.

vienlaikus atzīst, ka Baltkrievijas Republikas tuvināšanā Eiropas Savienībai jāņem vērā tās vēsturiskā un kultūras attīstība, rūpīgi izvēloties un piemērojot ES instrumentus vietējo un reģionālo pašvaldību demokratizācijas un modernizācijas nolūkā.

| 3. | norāda, ka Austrumu partnerības īstenošanas procesā panāktie sasniegumi visās Austrumu partnerības dalībvalstīs jāvērtē diferencēti un individuāli, jo īpaši tāpēc, ka nav universālas valstu demokratizācijas formulas, it sevišķi attiecībā uz bijušajām komunistiskajām valstīm Austrumeiropā, kurām ir neliela vēsturiska pieredze tiesiskuma, sociālās mobilitātes un tirgus ekonomikas brīvību jomā. Reģionu komiteja apzinās, ka katrai valstij ir sava vēsture, un tādējādi arī atšķirīgs kulturālās, sociālās un ekonomiskās attīstības temps. |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Austrumu partnerības īstenošanas procesā panāktie sasniegumi visās Austrumu partnerības dalībvalstīs jāvērtē diferencēti un individuāli, jo īpaši tāpēc, ka nav universālas valstu demokratizācijas formulas, it sevišķi attiecībā uz bijušajām komunistiskajām valstīm Austrumeiropā, kurām ir neliela vēsturiska pieredze tiesiskuma, sociālās mobilitātes un tirgus ekonomikas brīvību jomā. Reģionu komiteja apzinās, ka katrai valstij ir sava vēsture, un tādējādi arī atšķirīgs kulturālās, sociālās un ekonomiskās attīstības temps.

| 4. | vienlaikus uzsver, ka tādai valstij kā Baltkrievija, kas demonstrē gatavību piedalīties Austrumu partnerībā un ir ieinteresēta normalizēt attiecības ar Eiropas Savienību un arī ar Eiropas Padomi, jābūt gatavai atzīt vispārējās cilvēktiesības un nāvessoda atcelšanu un sekojoši jābūt gatavai uzsākt un īstenot patiesas reformas, piemēram, pastiprinot līdzdalību mērķsadarbības projektos, izvēršot pilsētu sadraudzību un diskusiju forumus ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un stiprinot starpreģionālo un pārrobežu sadarbību, it sevišķi ar kaimiņvalstīm Poliju, Lietuvu un Latviju. Minētais jāskata kontekstā ar to, ka Eiropas Komisija 2010. gada oktobrī no jauna izvērtēs situāciju attiecībās ar Baltkrieviju un, iespējams, izdarīs fundamentālus secinājumus par turpmāko sadarbību un Baltkrievijas turpmāko dalību Austrumu partnerībā. |
| --- | --- |

4.

vienlaikus uzsver, ka tādai valstij kā Baltkrievija, kas demonstrē gatavību piedalīties Austrumu partnerībā un ir ieinteresēta normalizēt attiecības ar Eiropas Savienību un arī ar Eiropas Padomi, jābūt gatavai atzīt vispārējās cilvēktiesības un nāvessoda atcelšanu un sekojoši jābūt gatavai uzsākt un īstenot patiesas reformas, piemēram, pastiprinot līdzdalību mērķsadarbības projektos, izvēršot pilsētu sadraudzību un diskusiju forumus ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un stiprinot starpreģionālo un pārrobežu sadarbību, it sevišķi ar kaimiņvalstīm Poliju, Lietuvu un Latviju. Minētais jāskata kontekstā ar to, ka Eiropas Komisija 2010. gada oktobrī no jauna izvērtēs situāciju attiecībās ar Baltkrieviju un, iespējams, izdarīs fundamentālus secinājumus par turpmāko sadarbību un Baltkrievijas turpmāko dalību Austrumu partnerībā.

| 5. | norāda, ka saistībā ar minēto Reģionu komiteja kā iedzīvotājiem tuva vietējās un reģionālās pašvaldības pārstāvoša iestāde ir patiess Baltkrievijas partneris turpmākajā sadarbībā Austrumu partnerības ietvaros. Daudzveidīgie sakari sniedz lielisku iespēju veidot sapratnes pilnas attiecības ar Baltkrieviju, lai “no apakšas uz augšu” sniegtu ieguldījumu Baltkrievijas demokratizācijā un iedzīvotāju situācijas uzlabošanā. |
| --- | --- |

5.

norāda, ka saistībā ar minēto Reģionu komiteja kā iedzīvotājiem tuva vietējās un reģionālās pašvaldības pārstāvoša iestāde ir patiess Baltkrievijas partneris turpmākajā sadarbībā Austrumu partnerības ietvaros. Daudzveidīgie sakari sniedz lielisku iespēju veidot sapratnes pilnas attiecības ar Baltkrieviju, lai “no apakšas uz augšu” sniegtu ieguldījumu Baltkrievijas demokratizācijā un iedzīvotāju situācijas uzlabošanā.

Stratēģiski izaicinājumi Eiropas Savienības un Baltkrievijas sadarbībai un ierosinājumi Baltkrievijas valdībai

| 6. | norāda, ka Eiropas Parlaments līdz šim nav varējis ratificēt 1995. gadā izstrādāto ES un Baltkrievijas divpusējo partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) un ka līdz ar to trūkst oficiāla sadarbības pamata, jo Baltkrievijas līdzšinējie centieni šai virzienā nav bijuši pietiekami. Baltkrievija ir vienīgā Austrumu partnerības dalībvalsts, kas nav pilntiesīgs Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) partneris, un tā neatbilst arī Eiropas Padomes un Eiropas Savienības standarta prasībām, piemēram, attiecībā uz moratorija noteikšanu nāvessoda piespriešanai un izpildei. Tāpēc pašreiz iespējams izmantot tikai atsevišķas daudzpusējas EKP programmas un instrumentus. |
| --- | --- |

6.

norāda, ka Eiropas Parlaments līdz šim nav varējis ratificēt 1995. gadā izstrādāto ES un Baltkrievijas divpusējo partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) un ka līdz ar to trūkst oficiāla sadarbības pamata, jo Baltkrievijas līdzšinējie centieni šai virzienā nav bijuši pietiekami. Baltkrievija ir vienīgā Austrumu partnerības dalībvalsts, kas nav pilntiesīgs Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) partneris, un tā neatbilst arī Eiropas Padomes un Eiropas Savienības standarta prasībām, piemēram, attiecībā uz moratorija noteikšanu nāvessoda piespriešanai un izpildei. Tāpēc pašreiz iespējams izmantot tikai atsevišķas daudzpusējas EKP programmas un instrumentus.

| 7. | atbalsta ES lēmumu veidot ciešākas attiecības ar Baltkrieviju, uzlabojot pārrobežu un starpreģionālo sadarbību, un iesaistīt Baltkrieviju, izmantojot Austrumu partnerības iniciatīvu un EKP finanšu instrumentus, vienlaikus ņemot vērā paredzēto ES sadarbības ar Baltkrieviju atkārtotu novērtēšanu 2010. gada oktobrī, kas padarīs turpmāko integrāciju atkarīgu no sasniegumiem demokratizācijas, tiesiskuma un pilsoniskās sabiedrības attīstības jomā; |
| --- | --- |

7.

atbalsta ES lēmumu veidot ciešākas attiecības ar Baltkrieviju, uzlabojot pārrobežu un starpreģionālo sadarbību, un iesaistīt Baltkrieviju, izmantojot Austrumu partnerības iniciatīvu un EKP finanšu instrumentus, vienlaikus ņemot vērā paredzēto ES sadarbības ar Baltkrieviju atkārtotu novērtēšanu 2010. gada oktobrī, kas padarīs turpmāko integrāciju atkarīgu no sasniegumiem demokratizācijas, tiesiskuma un pilsoniskās sabiedrības attīstības jomā;

| 8. | atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija ir uzaicinājusi Reģionu komiteju sniegt ieguldījumu Austrumu partnerībā, un dara zināmu vietējo un reģionālo pašvaldību gatavību ar visiem tām pieejamajiem līdzekļiem atbalstīt Austrumu partnerību un tuvināšanos Baltkrievijai; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija ir uzaicinājusi Reģionu komiteju sniegt ieguldījumu Austrumu partnerībā, un dara zināmu vietējo un reģionālo pašvaldību gatavību ar visiem tām pieejamajiem līdzekļiem atbalstīt Austrumu partnerību un tuvināšanos Baltkrievijai;

| 9. | ar atzinību ir novērtējusi to, ka Baltkrievijas valdība nesen ir spērusi pirmos soļus, lai panāktu uzlabojumus cilvēktiesību un tiesiskuma jomā, piemēram, politisko ieslodzīto atbrīvošana, atļaujas došana Eiropas Komisijas biroja atvēršanai Minskā un Pilsoniskās sabiedrības foruma, kas skaidri iestājas par demokrātijas veicināšanu un pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu Baltkrievijā, darbības pieļaušana; |
| --- | --- |

9.

ar atzinību ir novērtējusi to, ka Baltkrievijas valdība nesen ir spērusi pirmos soļus, lai panāktu uzlabojumus cilvēktiesību un tiesiskuma jomā, piemēram, politisko ieslodzīto atbrīvošana, atļaujas došana Eiropas Komisijas biroja atvēršanai Minskā un Pilsoniskās sabiedrības foruma, kas skaidri iestājas par demokrātijas veicināšanu un pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu Baltkrievijā, darbības pieļaušana;

| 10. | ar gandarījumu secina, ka tādu demokrātiju un cilvēktiesību veicinošu EKP instrumentu un rīcības programmu izmantošana kā TAIEX un EIDHR ir panākusi pirmos uzlabojumus Baltkrievijas politiskajā situācijā; |
| --- | --- |

10.

ar gandarījumu secina, ka tādu demokrātiju un cilvēktiesību veicinošu EKP instrumentu un rīcības programmu izmantošana kā TAIEX un EIDHR ir panākusi pirmos uzlabojumus Baltkrievijas politiskajā situācijā;

| 11. | atzinīgi vērtē arī Baltkrievijas sadarbību ar EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju (DICB), izstrādājot vēlēšanu tiesisko regulējumu, un aicina Baltkrieviju šo sadarbību turpināt, tuvojoties prezidenta vēlēšanām 2010. gada beigās / 2011. gada sākumā, lai nodrošinātu vēlēšanu godīgu un pārredzamu norisi. Tas nozīmē arī starptautisku novērotāju pielaišanu pie vēlēšanām un viņu piekļuves nodrošināšanu visām ar vēlēšanu darbību saistītajām procedūrām pirms un pēc vēlēšanām; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē arī Baltkrievijas sadarbību ar EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju (DICB), izstrādājot vēlēšanu tiesisko regulējumu, un aicina Baltkrieviju šo sadarbību turpināt, tuvojoties prezidenta vēlēšanām 2010. gada beigās / 2011. gada sākumā, lai nodrošinātu vēlēšanu godīgu un pārredzamu norisi. Tas nozīmē arī starptautisku novērotāju pielaišanu pie vēlēšanām un viņu piekļuves nodrošināšanu visām ar vēlēšanu darbību saistītajām procedūrām pirms un pēc vēlēšanām;

| 12. | atgādina par Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa (tai skaitā Reģionu komitejas) nozīmi vēlēšanu novērošanā un iesaka iesaistīt apvienotās delegācijas vietējo un reģionālo pašvaldību turpmāko vēlēšanu novērošanā Baltkrievijā; |
| --- | --- |

12.

atgādina par Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa (tai skaitā Reģionu komitejas) nozīmi vēlēšanu novērošanā un iesaka iesaistīt apvienotās delegācijas vietējo un reģionālo pašvaldību turpmāko vēlēšanu novērošanā Baltkrievijā;

| 13. | atzinīgi vērtē kopš 2009. gada sākuma lielākoties pozitīvo attīstību, Baltkrievijai veidojot attiecības ar citām Austrumu partnerības valstīm; Baltkrievijas diplomātiskā sadarbība ar Ukrainu, Gruziju un Azerbaidžānu norāda uz pastāvīgu un daudzpusēju reģionālās sadarbības attīstību valstīs, kas atrodas teritorijā starp Baltijas jūru un Melno jūru; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē kopš 2009. gada sākuma lielākoties pozitīvo attīstību, Baltkrievijai veidojot attiecības ar citām Austrumu partnerības valstīm; Baltkrievijas diplomātiskā sadarbība ar Ukrainu, Gruziju un Azerbaidžānu norāda uz pastāvīgu un daudzpusēju reģionālās sadarbības attīstību valstīs, kas atrodas teritorijā starp Baltijas jūru un Melno jūru;

| 14. | tomēr ar ievērojamām bažām secina, ka attiecību attīstību starp ES un Baltkrieviju 2010. gada pirmajā pusē apdraudēja no jauna pastiprinājušies cilvēktiesību pārkāpumi Baltkrievijā, sistemātiskas represijas pret neatkarīgām nevalstiskajām organizācijām un neapmierinošā vietējā līmeņa vēlēšanu norise, kurās opozīciju pārstāvēja tikai divi procenti no 25 000 valsts līmenī pielaistajiem kandidātiem; |
| --- | --- |

14.

tomēr ar ievērojamām bažām secina, ka attiecību attīstību starp ES un Baltkrieviju 2010. gada pirmajā pusē apdraudēja no jauna pastiprinājušies cilvēktiesību pārkāpumi Baltkrievijā, sistemātiskas represijas pret neatkarīgām nevalstiskajām organizācijām un neapmierinošā vietējā līmeņa vēlēšanu norise, kurās opozīciju pārstāvēja tikai divi procenti no 25 000 valsts līmenī pielaistajiem kandidātiem;

| 15. | vienlaikus pauž nopietnas bažas par nesenajiem preses brīvības pārkāpumiem, centieniem kavēt ārzemju plašsaziņas līdzekļu pārstāvju darbu un ierobežot Baltkrievijā dzīvojošo mazākumtautību brīvību, par divu nāvessodu izpildi martā, kā arī ierobežojošiem pasākumiem un programmām, kas vērstas pret opozīcijas pārstāvjiem pirms vietējā līmeņa vēlēšanu kampaņas, un par Baltkrievijas slepenā dienesta valsts mēroga akciju pret kampaņu “Tell the truth”, kas notika 2010. gada 18. maijā un kuras laikā tika pārmeklēti daudzu opozīcijas pārstāvju dzīvokļi un biroji. Reģionu komiteja pauž īpašas bažas par valdības īstenotajiem pasākumiem, lai ierobežotu preses, it īpaši, interneta brīvību, jo internets būtiski ietekmē saziņu starp opozicionārām kustībām un tam būs svarīga nozīme nākamajā prezidenta vēlēšanu kampaņā; |
| --- | --- |

15.

vienlaikus pauž nopietnas bažas par nesenajiem preses brīvības pārkāpumiem, centieniem kavēt ārzemju plašsaziņas līdzekļu pārstāvju darbu un ierobežot Baltkrievijā dzīvojošo mazākumtautību brīvību, par divu nāvessodu izpildi martā, kā arī ierobežojošiem pasākumiem un programmām, kas vērstas pret opozīcijas pārstāvjiem pirms vietējā līmeņa vēlēšanu kampaņas, un par Baltkrievijas slepenā dienesta valsts mēroga akciju pret kampaņu “Tell the truth”, kas notika 2010. gada 18. maijā un kuras laikā tika pārmeklēti daudzu opozīcijas pārstāvju dzīvokļi un biroji. Reģionu komiteja pauž īpašas bažas par valdības īstenotajiem pasākumiem, lai ierobežotu preses, it īpaši, interneta brīvību, jo internets būtiski ietekmē saziņu starp opozicionārām kustībām un tam būs svarīga nozīme nākamajā prezidenta vēlēšanu kampaņā;

| 16. | īpaši mudina Baltkrievijas valdību atgriezties uz demokratizācijas ceļa un nekavējoties pārtraukt nāvessodu piespriešanu un izpildi, cilvēktiesību pārkāpumus, pilsoniskās sabiedrības grupu iebiedēšanu, kā arī Baltkrievijā dzīvojošo mazākumtautību ierobežošanu, nostādīšanu nelabvēlīgā stāvoklī un diskrimināciju politikas, ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā; |
| --- | --- |

16.

īpaši mudina Baltkrievijas valdību atgriezties uz demokratizācijas ceļa un nekavējoties pārtraukt nāvessodu piespriešanu un izpildi, cilvēktiesību pārkāpumus, pilsoniskās sabiedrības grupu iebiedēšanu, kā arī Baltkrievijā dzīvojošo mazākumtautību ierobežošanu, nostādīšanu nelabvēlīgā stāvoklī un diskrimināciju politikas, ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā;

| 17. | stingri aicina Baltkrievijas vadību līdz nākamajām prezidenta vēlēšanām panākt būtiskus uzlabojumus šādās jomās: reāls moratorijs attiecībā uz nāvessodu, visaptveroša vārda brīvība, biedrošanās un pulcēšanas brīvības nodrošināšana, reliģijas brīvības aizsardzība, politisko tiesību nodrošināšana opozīcijas kustībām; |
| --- | --- |

17.

stingri aicina Baltkrievijas vadību līdz nākamajām prezidenta vēlēšanām panākt būtiskus uzlabojumus šādās jomās: reāls moratorijs attiecībā uz nāvessodu, visaptveroša vārda brīvība, biedrošanās un pulcēšanas brīvības nodrošināšana, reliģijas brīvības aizsardzība, politisko tiesību nodrošināšana opozīcijas kustībām;

| 18. | īpaši aicina Baltkrievijas valdību Baltkrievijas delegācijas, ko paredzēts nosūtīt uz EURONEST asambleju, sastāvā iekļaut arī opozīcijas pārstāvjus; |
| --- | --- |

18.

īpaši aicina Baltkrievijas valdību Baltkrievijas delegācijas, ko paredzēts nosūtīt uz EURONEST asambleju, sastāvā iekļaut arī opozīcijas pārstāvjus;

| 19. | secina, ka Baltkrievijas vietējā un reģionālajā pašpārvaldē jāveic plaši modernizācijas pasākumi, lai






  — | nodrošinātu funkcionējošu pārvaldes un nodokļu decentralizāciju, |
| --- | --- | --- |

19.

secina, ka Baltkrievijas vietējā un reģionālajā pašpārvaldē jāveic plaši modernizācijas pasākumi, lai

—

nodrošinātu funkcionējošu pārvaldes un nodokļu decentralizāciju,

| — | finanšu un resursu sadalē likvidētu asimetrisko varas struktūru, ko veido spēcīga centrālā valdība, no vienas puses, un vāja vietējā un reģionālā līmeņa pārvalde, no otras puses, |
| --- | --- |

—

finanšu un resursu sadalē likvidētu asimetrisko varas struktūru, ko veido spēcīga centrālā valdība, no vienas puses, un vāja vietējā un reģionālā līmeņa pārvalde, no otras puses,

| — | radītu labākus strukturālos nosacījumus publiskā un privātā sektora partnerībām sabiedrisko pakalpojumu attīstīšanai, |
| --- | --- |

—

radītu labākus strukturālos nosacījumus publiskā un privātā sektora partnerībām sabiedrisko pakalpojumu attīstīšanai,

| — | paaugstinātu pakārtoto nozaru administratīvo kapacitāti. |
| --- | --- |

—

paaugstinātu pakārtoto nozaru administratīvo kapacitāti.

| 20. | uzskata, ka tādējādi tiktu uzlabota Baltkrievijas iedzīvotāju dzīves kvalitāte. Pašvaldību modernizācijā Reģionu komiteja piedāvā savu atbalstu; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka tādējādi tiktu uzlabota Baltkrievijas iedzīvotāju dzīves kvalitāte. Pašvaldību modernizācijā Reģionu komiteja piedāvā savu atbalstu;

| 21. | īpaši norāda, ka ES un Baltkrievijas attiecību atkārtota nonākšana strupceļā nelabvēlīgi ietekmētu pilsoniskās sabiedrības aizvien ciešāko iesaistīšanos un mazinātu Baltkrievijas iedzīvotāju pašreiz Eiropai labvēlīgo noskaņojumu; |
| --- | --- |

21.

īpaši norāda, ka ES un Baltkrievijas attiecību atkārtota nonākšana strupceļā nelabvēlīgi ietekmētu pilsoniskās sabiedrības aizvien ciešāko iesaistīšanos un mazinātu Baltkrievijas iedzīvotāju pašreiz Eiropai labvēlīgo noskaņojumu;

| 22. | uzsver, cik nozīmīgas ir ES valstu un Baltkrievijas pilsētu pastāvošās partnerības, piemēram, starp Minsku un Bonnu. Pilsētu partnerības ar savu milzīgo pieredzes bagātību, kontaktiem un tīkliem veido svarīgu atbalsta punktu tālākajai demokratizācijai Baltkrievijā un valsts tuvināšanai Eiropas Savienībai. Tas motivē amatpersonas un iedzīvotājus iesaistīties un ieguldīt savas zināšanas šāda veida partnerībās; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik nozīmīgas ir ES valstu un Baltkrievijas pilsētu pastāvošās partnerības, piemēram, starp Minsku un Bonnu. Pilsētu partnerības ar savu milzīgo pieredzes bagātību, kontaktiem un tīkliem veido svarīgu atbalsta punktu tālākajai demokratizācijai Baltkrievijā un valsts tuvināšanai Eiropas Savienībai. Tas motivē amatpersonas un iedzīvotājus iesaistīties un ieguldīt savas zināšanas šāda veida partnerībās;

| 23. | saistībā ar reģionālās un pārrobežu sadarbības stiprināšanu norāda, ka fundamentāla nozīme ir labām kaimiņattiecībām ar ES dalībvalstīm Latviju, Lietuvu un Poliju. Šīm attiecībām jābūt draudzīgām, un, tās veidojot, jāpanāk, ka visām mazākumtautībām attiecīgajā valstī ir nodrošināta atbilstoša loma politiskajā, ekonomikas, sociālajā un kultūras dzīvē, lai veidotos ilgtermiņa stabilas attiecības, kas balstās uz savstarpēju cieņu. |
| --- | --- |

23.

saistībā ar reģionālās un pārrobežu sadarbības stiprināšanu norāda, ka fundamentāla nozīme ir labām kaimiņattiecībām ar ES dalībvalstīm Latviju, Lietuvu un Poliju. Šīm attiecībām jābūt draudzīgām, un, tās veidojot, jāpanāk, ka visām mazākumtautībām attiecīgajā valstī ir nodrošināta atbilstoša loma politiskajā, ekonomikas, sociālajā un kultūras dzīvē, lai veidotos ilgtermiņa stabilas attiecības, kas balstās uz savstarpēju cieņu.

Politiski ieteikumi turpmākai sadarbībai

| 24. | iesaka Eiropas Savienībai turpināt visaptverošu, atvērtu un strukturētu dialogu ar Baltkrievijas iestādēm, opozīcijas kustībām un pilsonisko sabiedrību un darīt Baltkrievijai zināmu, ka vēl joprojām ir iespējams ratificēt partnerības un sadarbības nolīgumu un efektīvi izmantot visus Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentus (EKPI) un to sniegtās ekonomiskās priekšrocības, ja vien valdība ir gatava patiesām pārmaiņām, proti, nodrošināt tiesiskuma principa un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī īstenot reformas vietējo un reģionālo pašvaldību stiprināšanai; |
| --- | --- |

24.

iesaka Eiropas Savienībai turpināt visaptverošu, atvērtu un strukturētu dialogu ar Baltkrievijas iestādēm, opozīcijas kustībām un pilsonisko sabiedrību un darīt Baltkrievijai zināmu, ka vēl joprojām ir iespējams ratificēt partnerības un sadarbības nolīgumu un efektīvi izmantot visus Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentus (EKPI) un to sniegtās ekonomiskās priekšrocības, ja vien valdība ir gatava patiesām pārmaiņām, proti, nodrošināt tiesiskuma principa un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī īstenot reformas vietējo un reģionālo pašvaldību stiprināšanai;

| 25. | tādēļ stingri iesaka Eiropas Savienībai turpmāk humānās palīdzības projektu apsolīšanu un īstenošanu un finanšu instrumentu pielietošanu Baltkrievijā vēl ciešāk sasaistīt ar panākumiem cilvēktiesību ievērošanā un reāla moratorija attiecībā uz nāvessodu noteikšanā. Vienlaikus Eiropas Savienībai arī turpmāk un pastiprināti ļoti liela uzmanība jāpievērš tam, lai piešķirtie līdzekļi tiktu izmantoti mērķtiecīgi un sekmētu Baltkrievijas humāno un tiesisko attīstību, nevis kalpotu autoritāro struktūru un Minskas autoritārā režīma stiprināšanai; |
| --- | --- |

25.

tādēļ stingri iesaka Eiropas Savienībai turpmāk humānās palīdzības projektu apsolīšanu un īstenošanu un finanšu instrumentu pielietošanu Baltkrievijā vēl ciešāk sasaistīt ar panākumiem cilvēktiesību ievērošanā un reāla moratorija attiecībā uz nāvessodu noteikšanā. Vienlaikus Eiropas Savienībai arī turpmāk un pastiprināti ļoti liela uzmanība jāpievērš tam, lai piešķirtie līdzekļi tiktu izmantoti mērķtiecīgi un sekmētu Baltkrievijas humāno un tiesisko attīstību, nevis kalpotu autoritāro struktūru un Minskas autoritārā režīma stiprināšanai;

| 26. | iesaka Eiropas Savienībai arī turpmāk rūpīgi novērot iekšpolitisko situāciju Baltkrievijā līdz prezidenta vēlēšanu rīkošanai 2010. gada beigās / 2011. gada sākumā un tikai pēc tam izdarīt secinājumus par tālāko sadarbību un nevis veikt attiecību atkārtotu izvērtēšanu jau 2010. gada oktobrī (kā paredzēts līdz šim); |
| --- | --- |

26.

iesaka Eiropas Savienībai arī turpmāk rūpīgi novērot iekšpolitisko situāciju Baltkrievijā līdz prezidenta vēlēšanu rīkošanai 2010. gada beigās / 2011. gada sākumā un tikai pēc tam izdarīt secinājumus par tālāko sadarbību un nevis veikt attiecību atkārtotu izvērtēšanu jau 2010. gada oktobrī (kā paredzēts līdz šim);

| 27. | aicina Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu novērot, vai vēlēšanu sagatavošana un norise Baltkrievijā atbilst vispārējiem Eiropas Padomes noteikumiem; šai sakarā RK piedāvā turpināt līdzšinējo sadarbību vēlēšanu novērošanā; |
| --- | --- |

27.

aicina Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu novērot, vai vēlēšanu sagatavošana un norise Baltkrievijā atbilst vispārējiem Eiropas Padomes noteikumiem; šai sakarā RK piedāvā turpināt līdzšinējo sadarbību vēlēšanu novērošanā;

| 28. | iesaka Eiropas Savienībai līdz 2011. gada sākumam izstrādāt atsevišķu starpposma ziņojumu par attiecībām ar Baltkrieviju kopš sakaru atjaunošanas 2008. gada oktobrī, lai paškritiski novērtētu savu darbību Baltkrievijā pēdējo 24 mēnešu laikā un izdarītu secinājumus par turpmāko sadarbību ar šīs valsts demokrātiskajām nevalstiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

28.

iesaka Eiropas Savienībai līdz 2011. gada sākumam izstrādāt atsevišķu starpposma ziņojumu par attiecībām ar Baltkrieviju kopš sakaru atjaunošanas 2008. gada oktobrī, lai paškritiski novērtētu savu darbību Baltkrievijā pēdējo 24 mēnešu laikā un izdarītu secinājumus par turpmāko sadarbību ar šīs valsts demokrātiskajām nevalstiskajām organizācijām;

| 29. | iesaka visām Eiropas iestādēm arī turpmāk solidarizēties ar Baltkrievijas demokrātiskajiem spēkiem un it sevišķi stiprināt kontaktus ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai līdzsvarotu varas koncentrēšanos Minskā. Tādēļ par mērķi jāizvirza atvērtu un demokrātiski domājošu sabiedriskās domas veidotāju, jo īpaši vietējā līmenī un robežreģionos ar ES dalībvalstīm, aktīva iesaistīšana sadarbības sarunās, lai pozitīvi “no apakšas uz augšu” ietekmētu iekšpolitisko attīstību Baltkrievijā; |
| --- | --- |

29.

iesaka visām Eiropas iestādēm arī turpmāk solidarizēties ar Baltkrievijas demokrātiskajiem spēkiem un it sevišķi stiprināt kontaktus ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai līdzsvarotu varas koncentrēšanos Minskā. Tādēļ par mērķi jāizvirza atvērtu un demokrātiski domājošu sabiedriskās domas veidotāju, jo īpaši vietējā līmenī un robežreģionos ar ES dalībvalstīm, aktīva iesaistīšana sadarbības sarunās, lai pozitīvi “no apakšas uz augšu” ietekmētu iekšpolitisko attīstību Baltkrievijā;

| 30. | iesaka vēl vairāk izmantot jau izveidotos viedokļu apmaiņas forumus, piemēram, Pilsoniskās sabiedrības forumu vai Dortmundes Starptautiskā izglītības un apmaiņas institūta (IBB Johannes Rau) Minskas filiālē izveidoto Minskas forumu un padziļināt un institucionalizēt dialogu starp oficiālajiem Baltkrievijas pārstāvjiem, opozīciju, nevalstiskajām organizācijām, zinātniekiem un plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

30.

iesaka vēl vairāk izmantot jau izveidotos viedokļu apmaiņas forumus, piemēram, Pilsoniskās sabiedrības forumu vai Dortmundes Starptautiskā izglītības un apmaiņas institūta (IBB Johannes Rau) Minskas filiālē izveidoto Minskas forumu un padziļināt un institucionalizēt dialogu starp oficiālajiem Baltkrievijas pārstāvjiem, opozīciju, nevalstiskajām organizācijām, zinātniekiem un plašsaziņas līdzekļiem;

| 31. | iesaka, turpmāk nosakot saturu dialogam ar kustībām, kas atbalsta demokrātiju, un opozīcijas partijām Baltkrievijā, galveno uzmanību pievērst plašsaziņas līdzekļu un preses brīvības jautājumam. Kopš 2009. gada rudens beigām Baltkrievijas valdība ir nolēmusi īstenot dažādus pasākumus pašmāju un ārvalstu preses darbības kavēšanai, kā arī interneta regulēšanai, kas apgrūtina neatkarīgu un brīvu informācijas sniegšanu un opozīcijas kustību darbību. Brīva informācijas sniegšana ir ļoti svarīga, it īpaši gaidāmajā prezidenta vēlēšanu kampaņā, kas notiks 2010. gada beigās. RK var sniegt nozīmīgu ieguldījumu dialoga par demokrātiju veicināšanā, aicinot visas Baltkrievijas instances izmantot jo sevišķi jauno plašsaziņas līdzekļu (tostarp YouTube, Weblogs, Twitter un citu sociālo tīklu) tehnoloģijas un iespējas, lai atvieglotu opozīcijā esošu kustību darbu; |
| --- | --- |

31.

iesaka, turpmāk nosakot saturu dialogam ar kustībām, kas atbalsta demokrātiju, un opozīcijas partijām Baltkrievijā, galveno uzmanību pievērst plašsaziņas līdzekļu un preses brīvības jautājumam. Kopš 2009. gada rudens beigām Baltkrievijas valdība ir nolēmusi īstenot dažādus pasākumus pašmāju un ārvalstu preses darbības kavēšanai, kā arī interneta regulēšanai, kas apgrūtina neatkarīgu un brīvu informācijas sniegšanu un opozīcijas kustību darbību. Brīva informācijas sniegšana ir ļoti svarīga, it īpaši gaidāmajā prezidenta vēlēšanu kampaņā, kas notiks 2010. gada beigās. RK var sniegt nozīmīgu ieguldījumu dialoga par demokrātiju veicināšanā, aicinot visas Baltkrievijas instances izmantot jo sevišķi jauno plašsaziņas līdzekļu (tostarp YouTube, Weblogs, Twitter un citu sociālo tīklu) tehnoloģijas un iespējas, lai atvieglotu opozīcijā esošu kustību darbu;

| 32. | aicina Baltkrievijas varas iestādes saskaņā ar Austrumu partnerības instrumentiem uz atklātu un sistemātisku dialogu par decentralizāciju un vietējo un reģionālo pašvaldību lomas stiprināšanu Baltkrievijas politiskajā sistēmā. Šajā dialogā tiktu iekļauti šādi jautājumi:






  — | atbildīga pārvaldība (“laba pārvaldība”) un birokrātijas samazināšana, |
| --- | --- | --- |

32.

aicina Baltkrievijas varas iestādes saskaņā ar Austrumu partnerības instrumentiem uz atklātu un sistemātisku dialogu par decentralizāciju un vietējo un reģionālo pašvaldību lomas stiprināšanu Baltkrievijas politiskajā sistēmā. Šajā dialogā tiktu iekļauti šādi jautājumi:

—

atbildīga pārvaldība (“laba pārvaldība”) un birokrātijas samazināšana,

| — | ilgtspējīga sociālā un ekonomiskā attīstība un kohēzijas politika, |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga sociālā un ekonomiskā attīstība un kohēzijas politika,

| — | pierobežas satiksmes jautājumi, |
| --- | --- |

—

pierobežas satiksmes jautājumi,

| — | vides aizsardzība, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzība,

| — | kultūras pasākumi, |
| --- | --- |

—

kultūras pasākumi,

| — | labāki pamatnosacījumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

labāki pamatnosacījumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,

| — | “cilvēku savstarpējā saskarsme” (jauniešu savstarpējas apmaiņas un pilsētu partnerības). |
| --- | --- |

—

“cilvēku savstarpējā saskarsme” (jauniešu savstarpējas apmaiņas un pilsētu partnerības).

| 33. | aicina Baltkrievijas pašvaldību un demokrātisku nevalstisko organizāciju pārstāvjus novērotāju statusā piedalīties ES valstu pašvaldību sanāksmēs, lai uzsāktu jaunus mērķsadarbības projektus un veicinātu cilvēku savstarpējos sakarus; |
| --- | --- |

33.

aicina Baltkrievijas pašvaldību un demokrātisku nevalstisko organizāciju pārstāvjus novērotāju statusā piedalīties ES valstu pašvaldību sanāksmēs, lai uzsāktu jaunus mērķsadarbības projektus un veicinātu cilvēku savstarpējos sakarus;

| 34. | atbalsta pastāvošo teritoriālās sadarbības formu ar Baltkrieviju turpināšanu un izvēršanu, tostarp, ES robežreģionos izmantojot atbilstošas INTERREG programmas, un mudina robežreģionu pašvaldības un nevalstiskās organizācijas īstenot jaunus projektus, lai uzlabotu pārrobežu sakarus un atvieglotu robežu šķērsošanu; |
| --- | --- |

34.

atbalsta pastāvošo teritoriālās sadarbības formu ar Baltkrieviju turpināšanu un izvēršanu, tostarp, ES robežreģionos izmantojot atbilstošas INTERREG programmas, un mudina robežreģionu pašvaldības un nevalstiskās organizācijas īstenot jaunus projektus, lai uzlabotu pārrobežu sakarus un atvieglotu robežu šķērsošanu;

| 35. | īpaši mudina robežreģionus ES dalībvalstīs Polijā, Lietuvā un Latvijā pastiprināt pārrobežu sadarbību ar Baltkrievijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, piemēram, šādās jomās:






  — | pierobežas satiksme, muita, mobilitātes veicināšana (vīzu atvieglojumi) pārrobežu tūristu pārvadājumu atvieglošanai, lai vienkāršotu Baltkrievijas un tai kaimiņos esošo ES dalībvalstu iedzīvotāju saskarsmi; |
| --- | --- | --- |

35.

īpaši mudina robežreģionus ES dalībvalstīs Polijā, Lietuvā un Latvijā pastiprināt pārrobežu sadarbību ar Baltkrievijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, piemēram, šādās jomās:

—

pierobežas satiksme, muita, mobilitātes veicināšana (vīzu atvieglojumi) pārrobežu tūristu pārvadājumu atvieglošanai, lai vienkāršotu Baltkrievijas un tai kaimiņos esošo ES dalībvalstu iedzīvotāju saskarsmi;

| — | migrācija, pasākumi pret organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

—

migrācija, pasākumi pret organizēto noziedzību;

| — | pārrobežu vides aizsardzības jautājumi; |
| --- | --- |

—

pārrobežu vides aizsardzības jautājumi;

| — | ekonomikas veicināšana un pārrobežu tirdzniecības atvieglošana; |
| --- | --- |

—

ekonomikas veicināšana un pārrobežu tirdzniecības atvieglošana;

| — | atbalsts profesionālajai pamatizglītībai un tālākizglītībai; |
| --- | --- |

—

atbalsts profesionālajai pamatizglītībai un tālākizglītībai;

| — | kopējas kultūras norises, piemēram, koncerti, mākslas izstādes un pasākumi, lai veicinātu kopīgu vēsturisku piemiņas kultūru un pārvarētu karu radītos sarežģījumus cilvēku savstarpējās attiecībās; |
| --- | --- |

—

kopējas kultūras norises, piemēram, koncerti, mākslas izstādes un pasākumi, lai veicinātu kopīgu vēsturisku piemiņas kultūru un pārvarētu karu radītos sarežģījumus cilvēku savstarpējās attiecībās;

| 36. | atbalsta arī turpmāku EKP instrumentu izmantošanu skolēnu, studentu un mācībspēku pārrobežu apmaiņas programmu (ERASMUS, TEMPUS) stiprināšanai, lai uzlabotu Baltkrievijas un ES dalībvalstu iedzīvotāju saprašanos un tādējādi Baltkrievijā popularizētu Eiropas ideju un sekmētu pilsonisko iesaistīšanos. |
| --- | --- |

36.

atbalsta arī turpmāku EKP instrumentu izmantošanu skolēnu, studentu un mācībspēku pārrobežu apmaiņas programmu (ERASMUS, TEMPUS) stiprināšanai, lai uzlabotu Baltkrievijas un ES dalībvalstu iedzīvotāju saprašanos un tādējādi Baltkrievijā popularizētu Eiropas ideju un sekmētu pilsonisko iesaistīšanos.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/59

---

Reģionu komitejas atzinums “Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošana Armēnijā un Armēnijas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības veicināšana”

2011/C 42/12

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver, ka pašreizējais stāvoklis Armēnijā un tās politiskās attīstības virziens jāvērtē, ņemot vērā valsts reliģisko mantojumu un nemierīgo vēsturi, kuras gaitā ir bijuši pastāvīgi citu valstu iebrukumi, kā arī traumatisko pieredzi, pārdzīvojot genocīdu pret armēņiem 20. gadsimta sākumā; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka pašreizējais stāvoklis Armēnijā un tās politiskās attīstības virziens jāvērtē, ņemot vērā valsts reliģisko mantojumu un nemierīgo vēsturi, kuras gaitā ir bijuši pastāvīgi citu valstu iebrukumi, kā arī traumatisko pieredzi, pārdzīvojot genocīdu pret armēņiem 20. gadsimta sākumā;

| — | atzinīgi vērtē 2009. gada maijā pirmo reizi notikušās Erevānas pilsētas mēra vēlēšanas, tomēr norāda, ka jāvelta vairāk pūļu, lai velēšanu norisi uzlabotu. Atzinīgi vērtē arī to, ka pēc konstitūcijas pārskatīšanas 2005. gadā Armēnijas galvaspilsēta ieguvusi jaunu statusu un likumu. Turpmākajā darba kartībā ir pārējo pašvaldību nostiprināšana jeb apvienošana. Reģionu komiteja pauž bažas par to, ka attiecīgā vienošanās, kas jau ir panākta (arī attiecībā uz vissvarīgāko aspektu — vietējo pašvaldību vadītāju pilnvaru paplašināšanu), līdz šim vēl nav īstenota; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē 2009. gada maijā pirmo reizi notikušās Erevānas pilsētas mēra vēlēšanas, tomēr norāda, ka jāvelta vairāk pūļu, lai velēšanu norisi uzlabotu. Atzinīgi vērtē arī to, ka pēc konstitūcijas pārskatīšanas 2005. gadā Armēnijas galvaspilsēta ieguvusi jaunu statusu un likumu. Turpmākajā darba kartībā ir pārējo pašvaldību nostiprināšana jeb apvienošana. Reģionu komiteja pauž bažas par to, ka attiecīgā vienošanās, kas jau ir panākta (arī attiecībā uz vissvarīgāko aspektu — vietējo pašvaldību vadītāju pilnvaru paplašināšanu), līdz šim vēl nav īstenota;

| — | atzīst, ka Armēnijai ir būtiski panākumi attiecībās ar Eiropas Savienību, konkrēti, ir apstiprināta ES un Armēnijas kopējā darba programma Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošanai, kopš 2008. gada valstī darbojas ES delegācija un 2009. gadā darbu sāka ES padomdevēja grupa; |
| --- | --- |

—

atzīst, ka Armēnijai ir būtiski panākumi attiecībās ar Eiropas Savienību, konkrēti, ir apstiprināta ES un Armēnijas kopējā darba programma Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošanai, kopš 2008. gada valstī darbojas ES delegācija un 2009. gadā darbu sāka ES padomdevēja grupa;

| — | uzskata, ka ir svarīgi nekavējoties sākt sarunas ar Armēniju par vīzu režīma vienkāršošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Zemākas muitas nodevas un vienkāršāki vīzu noteikumi būtu konkrēti pasākumi, kas sekmētu cilvēku savstarpējos kontaktus un attiecības visās jomās. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ir svarīgi nekavējoties sākt sarunas ar Armēniju par vīzu režīma vienkāršošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Zemākas muitas nodevas un vienkāršāki vīzu noteikumi būtu konkrēti pasākumi, kas sekmētu cilvēku savstarpējos kontaktus un attiecības visās jomās.

| Ziņotājs | : | Teet Kallasvee (EE/PPE) Hāpsalu pilsētas padomes loceklis |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Teet Kallasvee (EE/PPE) Hāpsalu pilsētas padomes loceklis

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Politiskie un vēsturiskie aspekti

| 1. | uzsver, ka pašreizējais stāvoklis Armēnijā un tās politiskās attīstības virziens jāvērtē, ņemot vērā valsts reliģisko mantojumu un nemierīgo vēsturi, kuras gaitā ir bijuši pastāvīgi citu valstu iebrukumi, kā arī traumatisko pieredzi, pārdzīvojot genocīdu pret armēņiem 20. gadsimta sākumā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pašreizējais stāvoklis Armēnijā un tās politiskās attīstības virziens jāvērtē, ņemot vērā valsts reliģisko mantojumu un nemierīgo vēsturi, kuras gaitā ir bijuši pastāvīgi citu valstu iebrukumi, kā arī traumatisko pieredzi, pārdzīvojot genocīdu pret armēņiem 20. gadsimta sākumā;

| 2. | norāda, ka Armēnija suverenitāti pasludināja 1991. gada augustā un to apstiprināja tā paša gada septembrī rīkotajā referendumā. Armēnijas iedzīvotāji 1991. gada oktobrī ievēlēja prezidentu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Armēnija suverenitāti pasludināja 1991. gada augustā un to apstiprināja tā paša gada septembrī rīkotajā referendumā. Armēnijas iedzīvotāji 1991. gada oktobrī ievēlēja prezidentu;

| 3. | norāda, ka Kalnu Karabahas konflikts, kā arī citi pastāvošie konflikti reģionā izraisa lielu saspīlējumu un atzīmē, ka EDSO Minskas grupa, kuras līdzpriekšsēdētājas kopš 1995. gada ir ASV, Francija un Krievija, kopš 1992. gada strādā pie Kalnu Karabahas konflikta noregulējuma; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Kalnu Karabahas konflikts, kā arī citi pastāvošie konflikti reģionā izraisa lielu saspīlējumu un atzīmē, ka EDSO Minskas grupa, kuras līdzpriekšsēdētājas kopš 1995. gada ir ASV, Francija un Krievija, kopš 1992. gada strādā pie Kalnu Karabahas konflikta noregulējuma;

| 4. | atzinīgi vērtē Armēnijas iniciatīvu turpināt attiecību ar Turciju normalizēšanu, neizvirzot nekādus priekšnosacījumus. Ar Šveices starpniecību un ES, ASV un Krievijas atbalstu 2009. gada oktobrī nodibinātas Armēnijas un Turcijas diplomātiskās attiecības; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Armēnijas iniciatīvu turpināt attiecību ar Turciju normalizēšanu, neizvirzot nekādus priekšnosacījumus. Ar Šveices starpniecību un ES, ASV un Krievijas atbalstu 2009. gada oktobrī nodibinātas Armēnijas un Turcijas diplomātiskās attiecības;

Krīzes reģionu ietekme uz Armēnijas iekšpolitiku

| 5. | pauž nožēlu, ka Kalnu Karabahas konflikts, sarežģītās attiecības ar Turciju un Azerbaidžānu un starptautiskās politikas trauksmainās norises ir ietekmējušas Armēnijas iekšpolitiku; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka Kalnu Karabahas konflikts, sarežģītās attiecības ar Turciju un Azerbaidžānu un starptautiskās politikas trauksmainās norises ir ietekmējušas Armēnijas iekšpolitiku;

| 6. | atzīmē, ka Kalnu Karabahas konfliktā nekas nav mainījies, un atbalsta pastāvīgos centienus Minskas grupas ietvaros augstākajā līmenī konfliktu atrisināt mierīgā ceļā; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka Kalnu Karabahas konfliktā nekas nav mainījies, un atbalsta pastāvīgos centienus Minskas grupas ietvaros augstākajā līmenī konfliktu atrisināt mierīgā ceļā;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka, ar jauno konstitūciju, kas pieņemta 1995. gadā un pārskatīta 2005. gadā, un cita veida jaunu tiesisko regulējumu, tostarp vēlēšanu likumu, radīti priekšnoteikumi, lai pēcpadomju autoritāro mantojumu nomainītu ar demokrātisku varas struktūru, lai gan pēc vēlēšanām zināma iedzīvotāju daļa vēl pilnīgu neuzticas to rezultātiem; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka, ar jauno konstitūciju, kas pieņemta 1995. gadā un pārskatīta 2005. gadā, un cita veida jaunu tiesisko regulējumu, tostarp vēlēšanu likumu, radīti priekšnoteikumi, lai pēcpadomju autoritāro mantojumu nomainītu ar demokrātisku varas struktūru, lai gan pēc vēlēšanām zināma iedzīvotāju daļa vēl pilnīgu neuzticas to rezultātiem;

| 8. | pauž nožēlu, ka jaunu domstarpību dēļ Armēnijas un Turcijas līguma ratifikācijas process ir apstājies; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka jaunu domstarpību dēļ Armēnijas un Turcijas līguma ratifikācijas process ir apstājies;

| 9. | norāda, ka, 2009. gadā izveidojot Armēnijas Sabiedrisko padomi un virkni tai pakļautu struktūru, daudziem aktīviem pilsoņiem, kā arī daļai parlamentā nepārstāvēto politisko spēku un bezpeļņas organizāciju ir dota iespēja paust savu politisko pārliecību. Armēnijas Sabiedriskā padome izskata plašu jautājumu klāstu, un varas iestādes atsevišķus ieteikumus patiešām ņem vērā, turklāt tās darbs tiek atspoguļots plašsaziņas līdzekļos. Komiteja tomēr uzsver, ka šāda padomdevēja struktūra nevar aizstāt patiesas demokrātiskās līdzdalības instrumentus; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka, 2009. gadā izveidojot Armēnijas Sabiedrisko padomi un virkni tai pakļautu struktūru, daudziem aktīviem pilsoņiem, kā arī daļai parlamentā nepārstāvēto politisko spēku un bezpeļņas organizāciju ir dota iespēja paust savu politisko pārliecību. Armēnijas Sabiedriskā padome izskata plašu jautājumu klāstu, un varas iestādes atsevišķus ieteikumus patiešām ņem vērā, turklāt tās darbs tiek atspoguļots plašsaziņas līdzekļos. Komiteja tomēr uzsver, ka šāda padomdevēja struktūra nevar aizstāt patiesas demokrātiskās līdzdalības instrumentus;

Armēnijas vietējās un reģionālās pašvaldības

| 10. | norāda, ka pēc 1996. gada administratīvi teritoriālās reformas pašreiz Armēnijā ir 915 vietējās pašvaldības (49 pilsētu un 866 lauku pašvaldības). Pašvaldību padomes ievēlē uz trim gadiem, un to sastāvā atkarībā no iedzīvotāju skaita ir 5, 10 vai 15 locekļi (saskaņā ar vēsturisku tradīciju to locekļus dēvē par “vecākajiem” (avagani)). Valdība ieceļ 10 reģionu vadītājus (marazpet), kas visi ir valdošās koalīcijas pārstāvji. Komiteja uzsver, ka minētās reformas ir svarīgs posms, lai Armēnijā izveidotu daudzlīmeņu demokrātisku sistēmu, un tāpēc aicina Armēnijas varas pārstāvjus vēl vairāk paplašināt vietējā un reģionālā pārvaldes līmeņa pilnvaras; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka pēc 1996. gada administratīvi teritoriālās reformas pašreiz Armēnijā ir 915 vietējās pašvaldības (49 pilsētu un 866 lauku pašvaldības). Pašvaldību padomes ievēlē uz trim gadiem, un to sastāvā atkarībā no iedzīvotāju skaita ir 5, 10 vai 15 locekļi (saskaņā ar vēsturisku tradīciju to locekļus dēvē par “vecākajiem” (avagani)). Valdība ieceļ 10 reģionu vadītājus (marazpet), kas visi ir valdošās koalīcijas pārstāvji. Komiteja uzsver, ka minētās reformas ir svarīgs posms, lai Armēnijā izveidotu daudzlīmeņu demokrātisku sistēmu, un tāpēc aicina Armēnijas varas pārstāvjus vēl vairāk paplašināt vietējā un reģionālā pārvaldes līmeņa pilnvaras;

| 11. | atzinīgi vērtē 2009. gada maijā pirmo reizi notikušās Erevānas pilsētas mēra vēlēšanas, tomēr norāda, ka jāvelta vairāk pūļu, lai velēšanu norisi uzlabotu. Atzinīgi vērtē arī to, ka pēc konstitūcijas pārskatīšanas 2005. gadā Armēnijas galvaspilsēta ieguvusi jaunu statusu un likumu. Turpmākajā darba kartībā ir pārējo pašvaldību nostiprināšana jeb apvienošana. Reģionu komiteja pauž bažas par to, ka attiecīgā vienošanās, kas jau ir panākta (arī attiecībā uz vissvarīgāko aspektu — vietējo pašvaldību vadītāju pilnvaru paplašināšanu), līdz šim vēl nav īstenota; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē 2009. gada maijā pirmo reizi notikušās Erevānas pilsētas mēra vēlēšanas, tomēr norāda, ka jāvelta vairāk pūļu, lai velēšanu norisi uzlabotu. Atzinīgi vērtē arī to, ka pēc konstitūcijas pārskatīšanas 2005. gadā Armēnijas galvaspilsēta ieguvusi jaunu statusu un likumu. Turpmākajā darba kartībā ir pārējo pašvaldību nostiprināšana jeb apvienošana. Reģionu komiteja pauž bažas par to, ka attiecīgā vienošanās, kas jau ir panākta (arī attiecībā uz vissvarīgāko aspektu — vietējo pašvaldību vadītāju pilnvaru paplašināšanu), līdz šim vēl nav īstenota;

Armēnija un Eiropas Savienība

| 12. | norāda, ka 1999. gadā stājās spēkā Armēnijas un Eiropas Savienības partnerattiecību un sadarbības līgums, ko parakstīja 1996. gadā; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka 1999. gadā stājās spēkā Armēnijas un Eiropas Savienības partnerattiecību un sadarbības līgums, ko parakstīja 1996. gadā;

| 13. | uzsver, ka Armēnija vienmēr ir atbalstījusi Eiropas Savienības paplašināšanos Austrumu virzienā un Armēnijas iesaistīšanu Eiropas kaimiņattiecību politikā un Austrumu partnerībā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Armēnija vienmēr ir atbalstījusi Eiropas Savienības paplašināšanos Austrumu virzienā un Armēnijas iesaistīšanu Eiropas kaimiņattiecību politikā un Austrumu partnerībā;

| 14. | atzīst, ka Armēnijai ir būtiski panākumi attiecībās ar Eiropas Savienību, konkrēti, ir apstiprināta ES un Armēnijas kopējā darba programma Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošanai, kopš 2008. gada valstī darbojas ES delegācija un 2009. gadā darbu sāka ES padomdevēja grupa; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka Armēnijai ir būtiski panākumi attiecībās ar Eiropas Savienību, konkrēti, ir apstiprināta ES un Armēnijas kopējā darba programma Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošanai, kopš 2008. gada valstī darbojas ES delegācija un 2009. gadā darbu sāka ES padomdevēja grupa;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada 10. maijā ES Ārlietu ministru padome apstiprināja nosacījumus sarunām par divpusējiem asociācijas līgumiem ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, kā arī drīz pēc tam notikušajā pirmajā sarunu kārtā ES pausto gatavību Visaptverošās iestāžu darbības uzlabošanas programmas ietvaros piešķirt prioritāro reformu atbalstam 32 miljonus euro; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada 10. maijā ES Ārlietu ministru padome apstiprināja nosacījumus sarunām par divpusējiem asociācijas līgumiem ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, kā arī drīz pēc tam notikušajā pirmajā sarunu kārtā ES pausto gatavību Visaptverošās iestāžu darbības uzlabošanas programmas ietvaros piešķirt prioritāro reformu atbalstam 32 miljonus euro;

Armēnijas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība

| 16. | pilnībā atbalsta studentu mācību mobilitāti, ko finansē ES programmas (piemēram, Tempus, Erasmus Mundus) un arī ārvalstīs dzīvojošie armēņi. Būtisku ieguldījumu šajā jomā var sniegt Diasporas ministrija un Sporta un jaunatnes lietu ministrija; |
| --- | --- |

16.

pilnībā atbalsta studentu mācību mobilitāti, ko finansē ES programmas (piemēram, Tempus, Erasmus Mundus) un arī ārvalstīs dzīvojošie armēņi. Būtisku ieguldījumu šajā jomā var sniegt Diasporas ministrija un Sporta un jaunatnes lietu ministrija;

| 17. | atzinīgi vērtē nozīmīgo un straujo progresu ES un Dienvidkaukāza valstu attiecībās, kuru apliecina ar Gruziju, Azerbaidžānu un Armēniju sāktās sarunas par asociācijas līguma noslēgšanu, lai gan reģionu skārušas plašas politiskas pārmaiņas; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē nozīmīgo un straujo progresu ES un Dienvidkaukāza valstu attiecībās, kuru apliecina ar Gruziju, Azerbaidžānu un Armēniju sāktās sarunas par asociācijas līguma noslēgšanu, lai gan reģionu skārušas plašas politiskas pārmaiņas;

| 18. | atzinīgi vērtē triju valstu galvaspilsētās izskanējušos ES pārstāvju paziņojumus par prioritātēm un galvenajiem sarunu aspektiem. Komiteja pauž cerību, ka līguma izstrādes gaitā Armēnijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām būs iespēja paust viedokli par tām interesējošiem jautājumiem; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē triju valstu galvaspilsētās izskanējušos ES pārstāvju paziņojumus par prioritātēm un galvenajiem sarunu aspektiem. Komiteja pauž cerību, ka līguma izstrādes gaitā Armēnijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām būs iespēja paust viedokli par tām interesējošiem jautājumiem;

| 19. | pauž cerību, ka ES iestādes un to pārstāvji, kas strādā Armēnijā vai sadarbojas ar tās struktūrām, ir pilni apņēmības tuvināt Armēniju ES un veicināt tās politisko un saimniecisko attīstību, tostarp nodrošinot arī vieglāku piekļuvi Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

19.

pauž cerību, ka ES iestādes un to pārstāvji, kas strādā Armēnijā vai sadarbojas ar tās struktūrām, ir pilni apņēmības tuvināt Armēniju ES un veicināt tās politisko un saimniecisko attīstību, tostarp nodrošinot arī vieglāku piekļuvi Eiropas Savienībai;

| 20. | uzskata, ka ir svarīgi nekavējoties sākt sarunas ar Armēniju par vīzu režīma vienkāršošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Zemākas muitas nodevas un vienkāršāki vīzu noteikumi būtu konkrēti pasākumi, kas sekmētu cilvēku savstarpējos kontaktus un attiecības visās jomās; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir svarīgi nekavējoties sākt sarunas ar Armēniju par vīzu režīma vienkāršošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Zemākas muitas nodevas un vienkāršāki vīzu noteikumi būtu konkrēti pasākumi, kas sekmētu cilvēku savstarpējos kontaktus un attiecības visās jomās;

| 21. | pauž pārliecību, ka arvien saturīgākās attiecības ar Eiropas Savienību un ES stabilizējošā un sabiedrības attīstību veicinošā loma tiks plaši atspoguļota plašsaziņas līdzekļos, visos izglītības līmeņos un skolu mācību programmās; |
| --- | --- |

21.

pauž pārliecību, ka arvien saturīgākās attiecības ar Eiropas Savienību un ES stabilizējošā un sabiedrības attīstību veicinošā loma tiks plaši atspoguļota plašsaziņas līdzekļos, visos izglītības līmeņos un skolu mācību programmās;

| 22. | norāda, ka starptautiskajiem ekspertiem un vēlēšanu novērotājiem bieži radušās grūtības panākt, lai Armēnijas varas pārstāvji pildītu solījumus piemērot attiecīgos tiesību aktus. Komiteja tāpēc vēlreiz atgādina, ka attiecīgajos līmeņos ir jāveido atklāts dialogs, lai veicinātu savstarpēju sapratni un rastu kopīgus problēmu risinājumus; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka starptautiskajiem ekspertiem un vēlēšanu novērotājiem bieži radušās grūtības panākt, lai Armēnijas varas pārstāvji pildītu solījumus piemērot attiecīgos tiesību aktus. Komiteja tāpēc vēlreiz atgādina, ka attiecīgajos līmeņos ir jāveido atklāts dialogs, lai veicinātu savstarpēju sapratni un rastu kopīgus problēmu risinājumus;

| 23. | atbalsta to, ka ir iecelts ES īpašais pārstāvis Dienvidkaukāza valstīs (2003. gada jūlijā), tādējādi uzsverot triju Dienvidkaukāza valstu reģionālās sadarbības nozīmi; |
| --- | --- |

23.

atbalsta to, ka ir iecelts ES īpašais pārstāvis Dienvidkaukāza valstīs (2003. gada jūlijā), tādējādi uzsverot triju Dienvidkaukāza valstu reģionālās sadarbības nozīmi;

| 24. | norāda, ka Armēnijas politikā ir raksturīga tendence ignorēt politiskos oponentus, un uzskata, ka šādas attieksmes pārvarēšanai jākļūst par pastāvīga dialoga un publisko debašu tematu. “Cilvēku savstarpējās attiecības” zināmā mērā būtu jāsāk ar “politiķu savstarpējo attiecību” apspriešanu. Tas jādara it īpaši vietējā līmenī, izmantojot piemērotas metodes un risinājumus (piemēram, vietējās sabiedriskās padomes, apaļā galda sanāksmes, tīmekļa vietnes jauniešiem). Cilvēku tieša saskarsme ir ļoti svarīga, lai veicinātu demokrātijas kultūrai raksturīgo atklāto dialogu, un tāpēc tā ir jāatbalsta; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka Armēnijas politikā ir raksturīga tendence ignorēt politiskos oponentus, un uzskata, ka šādas attieksmes pārvarēšanai jākļūst par pastāvīga dialoga un publisko debašu tematu. “Cilvēku savstarpējās attiecības” zināmā mērā būtu jāsāk ar “politiķu savstarpējo attiecību” apspriešanu. Tas jādara it īpaši vietējā līmenī, izmantojot piemērotas metodes un risinājumus (piemēram, vietējās sabiedriskās padomes, apaļā galda sanāksmes, tīmekļa vietnes jauniešiem). Cilvēku tieša saskarsme ir ļoti svarīga, lai veicinātu demokrātijas kultūrai raksturīgo atklāto dialogu, un tāpēc tā ir jāatbalsta;

| 25. | rosina sievietes gan valsts, gan vietējā līmenī iesaistīties publiskās debatēs un kandidēt uz sabiedrībā nozīmīgiem amatiem; |
| --- | --- |

25.

rosina sievietes gan valsts, gan vietējā līmenī iesaistīties publiskās debatēs un kandidēt uz sabiedrībā nozīmīgiem amatiem;

| 26. | aicina Armēnijas iestādes pirms turpmākās vēlēšanu kampaņas papildināt vēlēšanu likumu, kas patlaban tiek pārskatīts, atbilstīgi Eiropas iestāžu ieteikumiem un visiem politiskajiem spēkiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

26.

aicina Armēnijas iestādes pirms turpmākās vēlēšanu kampaņas papildināt vēlēšanu likumu, kas patlaban tiek pārskatīts, atbilstīgi Eiropas iestāžu ieteikumiem un visiem politiskajiem spēkiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem;

| 27. | uzsver, ka pastāvīgi jāraugās, lai tiktu ievērotas cilvēktiesības un jo īpaši jārisina jautājumi, kas ir starptautisko cilvēktiesību aizsardzības organizāciju uzmanības lokā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka pastāvīgi jāraugās, lai tiktu ievērotas cilvēktiesības un jo īpaši jārisina jautājumi, kas ir starptautisko cilvēktiesību aizsardzības organizāciju uzmanības lokā;

| 28. | pauž gandarījumu par to, ka Eiropas Padome HELP-II projekta ietvaros sākusi sagatavot cilvēktiesību ekspertus, kas sniegs padomu Armēnijai, un par Armēnijas organizāciju līdzdalību organizācijas South Caucasus Network of Human Rights Defenders darbā; |
| --- | --- |

28.

pauž gandarījumu par to, ka Eiropas Padome HELP-II projekta ietvaros sākusi sagatavot cilvēktiesību ekspertus, kas sniegs padomu Armēnijai, un par Armēnijas organizāciju līdzdalību organizācijas South Caucasus Network of Human Rights Defenders darbā;

| 29. | aicina politiskās partijas mazāk uzmanības veltīt sevis reklamēšanai, bet gan iesaistīties atklātā dialogā un meklēt dzīvotspējīgus politiskus risinājumus problēmām Armēnijas sabiedrībā. Šajā procesā iespēju robežās ieguldījumu var sniegt armēņi, kas dzīvo ārpus valsts, debatēs paužot pieredzi, kas gūta, dzīvojot valstīs ar senām demokrātijas tradīcijām; |
| --- | --- |

29.

aicina politiskās partijas mazāk uzmanības veltīt sevis reklamēšanai, bet gan iesaistīties atklātā dialogā un meklēt dzīvotspējīgus politiskus risinājumus problēmām Armēnijas sabiedrībā. Šajā procesā iespēju robežās ieguldījumu var sniegt armēņi, kas dzīvo ārpus valsts, debatēs paužot pieredzi, kas gūta, dzīvojot valstīs ar senām demokrātijas tradīcijām;

| 30. | pauž gandarījumu par EURONEST parlamentārās asamblejas ierosmi un uzskata, ka, īpaši ņemot vērā opozīcijas ieguldījumu, vietējo pašvaldību reģionālajai sadarbībai Dienvidkaukāza valstīs — īpaši Erevānas, Tbilisi un Baku pašvaldību sadarbībai un tās ietvaros notiekošajām debatēm — ir pozitīvi rezultāti un tā var kalpot par paraugu; |
| --- | --- |

30.

pauž gandarījumu par EURONEST parlamentārās asamblejas ierosmi un uzskata, ka, īpaši ņemot vērā opozīcijas ieguldījumu, vietējo pašvaldību reģionālajai sadarbībai Dienvidkaukāza valstīs — īpaši Erevānas, Tbilisi un Baku pašvaldību sadarbībai un tās ietvaros notiekošajām debatēm — ir pozitīvi rezultāti un tā var kalpot par paraugu;

| 31. | vēlreiz pauž gandarījumu par to, ka saskaņā ar lēmumiem par Eiropas Savienības Austrumu partnerību Reģionu komiteja ir iesaistīta debatēs par tematiem “Demokrātija, laba pārvaldība un stabilitāte” un “Cilvēku kontakti”. Turklāt Komiteja pauž gatavību iesaistīties arī divās pārējās platformās, jo tās skar vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

31.

vēlreiz pauž gandarījumu par to, ka saskaņā ar lēmumiem par Eiropas Savienības Austrumu partnerību Reģionu komiteja ir iesaistīta debatēs par tematiem “Demokrātija, laba pārvaldība un stabilitāte” un “Cilvēku kontakti”. Turklāt Komiteja pauž gatavību iesaistīties arī divās pārējās platformās, jo tās skar vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 32. | atgādina, ka tās ieguldījums Austrumu partnerības īstenošanā ir saistīts ar pirmās un ceturtās platformas darbu, tāpēc Komiteja pieņem atzinumus par vietējo un reģionālo dimensiju katrā no sešām valstīm un plāno rīkot regulāru konferenci, kurā piedalītos ES un Austrumu partnerības valstu vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

32.

atgādina, ka tās ieguldījums Austrumu partnerības īstenošanā ir saistīts ar pirmās un ceturtās platformas darbu, tāpēc Komiteja pieņem atzinumus par vietējo un reģionālo dimensiju katrā no sešām valstīm un plāno rīkot regulāru konferenci, kurā piedalītos ES un Austrumu partnerības valstu vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 33. | norāda, ka svarīgs solis ceļā uz attiecību paplašināšanu ar Armēnijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām bija Armēnijas pievienošanās Eiropas vietējo pašvaldību hartai 2002. gadā. Pēc pievienošanās hartai tika pārskatīts vēlēšanu likums un notika Erevānas pašvaldības vēlēšanas (2009. gadā), kurās piedalījās arī Reģionu komitejas novērotāji, un pašvaldības padome ievēlēja Erevānas mēru; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka svarīgs solis ceļā uz attiecību paplašināšanu ar Armēnijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām bija Armēnijas pievienošanās Eiropas vietējo pašvaldību hartai 2002. gadā. Pēc pievienošanās hartai tika pārskatīts vēlēšanu likums un notika Erevānas pašvaldības vēlēšanas (2009. gadā), kurās piedalījās arī Reģionu komitejas novērotāji, un pašvaldības padome ievēlēja Erevānas mēru;

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka sācies jauns Armēnijas vietējo pašvaldību reformas posms. Īpaši atzinīgi vērtējams fakts, ka Armēnijas iestādes tāpēc var saņemt atbalstu reformu īstenošanai no divgadu programmas (2009–2011), ko izstrādājuši eksperti no LGI (Local Government and Public Service Reform Initiative — Vietējās pārvaldes un civildienesta reformas iniciatīva) un CFOA (Communities Finance Officers Association — Pašvaldību par finansēm atbildīgo personu apvienība); |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē to, ka sācies jauns Armēnijas vietējo pašvaldību reformas posms. Īpaši atzinīgi vērtējams fakts, ka Armēnijas iestādes tāpēc var saņemt atbalstu reformu īstenošanai no divgadu programmas (2009–2011), ko izstrādājuši eksperti no LGI (Local Government and Public Service Reform Initiative — Vietējās pārvaldes un civildienesta reformas iniciatīva) un CFOA (Communities Finance Officers Association — Pašvaldību par finansēm atbildīgo personu apvienība);

| 35. | norāda, ka Reģionu komitejai ir svarīga loma, lai izplatītu pieredzi un labas prakses piemērus (tostarp tādus instrumentus kā TAIEX un SIGMA) partnervalstu vietējo un reģionālo pašvaldību vidū. Komitejas darbības mērķis ir atbalstīt pienācīgi finansētu, labāk strukturētu un atbildīgāku vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldību, kura darbojas efektīvi, ievērojot pārredzamības un līdzdalības principus; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka Reģionu komitejai ir svarīga loma, lai izplatītu pieredzi un labas prakses piemērus (tostarp tādus instrumentus kā TAIEX un SIGMA) partnervalstu vietējo un reģionālo pašvaldību vidū. Komitejas darbības mērķis ir atbalstīt pienācīgi finansētu, labāk strukturētu un atbildīgāku vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldību, kura darbojas efektīvi, ievērojot pārredzamības un līdzdalības principus;

| 36. | uzskata, ka Austrumu partnerības valstīs uzsāktajām iniciatīvām, kuras izprot un atbalsta iedzīvotāji, jāpievērš uzmanība, kā to dara pārējās Eiropas iestādes attiecībā uz jauno iestādi, kas darbojas vairāk nekā gadu, proti, Armēnijas Sabiedrisko padomi, tās komiteju un apakškomiteju darbību un tās ietekmi uz atsevišķu lēmumu pieņemšanu valsts un vietējā līmenī. Šāda interese par iestādi, kas balstīta uz tautas tradīcijām, tikai vairo Eiropas ekspertu reputāciju; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka Austrumu partnerības valstīs uzsāktajām iniciatīvām, kuras izprot un atbalsta iedzīvotāji, jāpievērš uzmanība, kā to dara pārējās Eiropas iestādes attiecībā uz jauno iestādi, kas darbojas vairāk nekā gadu, proti, Armēnijas Sabiedrisko padomi, tās komiteju un apakškomiteju darbību un tās ietekmi uz atsevišķu lēmumu pieņemšanu valsts un vietējā līmenī. Šāda interese par iestādi, kas balstīta uz tautas tradīcijām, tikai vairo Eiropas ekspertu reputāciju;

| 37. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Armēnijas varas iestādes nodrošinātu turpmāko pasākumu pēc iespējas lielāku pārredzamību un iedzīvotāju plašu līdzdalību reformu procesā, jo Armēnijā paredzētas vairākas svarīgas reformas, tostarp attiecībā uz vietējo pašvaldību pilnvarām un finansēšanu. Lai palīdzētu Armēnijai pārvarēt kādreizējā totalitārisma un plānveida ekonomikas ietekmi, tā saņems lielāku atbalstu no ārvalstu konsultāciju un finansējuma programmām; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka ir svarīgi, lai Armēnijas varas iestādes nodrošinātu turpmāko pasākumu pēc iespējas lielāku pārredzamību un iedzīvotāju plašu līdzdalību reformu procesā, jo Armēnijā paredzētas vairākas svarīgas reformas, tostarp attiecībā uz vietējo pašvaldību pilnvarām un finansēšanu. Lai palīdzētu Armēnijai pārvarēt kādreizējā totalitārisma un plānveida ekonomikas ietekmi, tā saņems lielāku atbalstu no ārvalstu konsultāciju un finansējuma programmām;

| 38. | atzinīgi vērtē Armēnijas varas iestāžu un prezidenta aktīvo līdzdalību Eiropas Kaimiņattiecību politikas un Austrumu partnerības programmu īstenošanā vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Armēnijas varas iestāžu un prezidenta aktīvo līdzdalību Eiropas Kaimiņattiecību politikas un Austrumu partnerības programmu īstenošanā vietējā un reģionālajā līmenī;

| 39. | atzinīgi vērtē vietējo nodokļu likuma pilnveidošanu un 2009. gadā ieviestās lauku reģionu vadītāju darbības vērtēšanas sistēmas nostiprināšanu; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē vietējo nodokļu likuma pilnveidošanu un 2009. gadā ieviestās lauku reģionu vadītāju darbības vērtēšanas sistēmas nostiprināšanu;

| 40. | norāda, ka reģionālās attīstības plānošanā, tostarp problēmreģionos, vietējām pašvaldībām var būt noderīgs CEMAT/COE (Par pilsētu un lauku plānošanu atbildīgo ministru konferences/Eiropas Padomes) 2010. gada vasarā publicētais ziņojums par Armēniju (National Report on Armenia); |
| --- | --- |

40.

norāda, ka reģionālās attīstības plānošanā, tostarp problēmreģionos, vietējām pašvaldībām var būt noderīgs CEMAT/COE (Par pilsētu un lauku plānošanu atbildīgo ministru konferences/Eiropas Padomes) 2010. gada vasarā publicētais ziņojums par Armēniju (National Report on Armenia);

| 41. | uzsver, ka no paredzētajām reformām viena no prioritārajām (lai apkarotu birokrātiju un samazinātu izdevumus) un vienlaikus vissmagākajām reformām ir vietējo pašvaldību nostiprināšana un to finansēšanas noteikumu precizēšana. Arī galvaspilsētas un pārējo vietējo pašvaldību attiecību pārkārtošana — kad spēkā stāsies likums par Erevānas pilsētu —, vadoties no citu valstu pieredzes, diezgan īsā laikā ietekmēs galvaspilsētai tuvāko vietējo pašvaldību un pārvaldes iestāžu darbību; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka no paredzētajām reformām viena no prioritārajām (lai apkarotu birokrātiju un samazinātu izdevumus) un vienlaikus vissmagākajām reformām ir vietējo pašvaldību nostiprināšana un to finansēšanas noteikumu precizēšana. Arī galvaspilsētas un pārējo vietējo pašvaldību attiecību pārkārtošana — kad spēkā stāsies likums par Erevānas pilsētu —, vadoties no citu valstu pieredzes, diezgan īsā laikā ietekmēs galvaspilsētai tuvāko vietējo pašvaldību un pārvaldes iestāžu darbību;

| 42. | uzskata, ka, ņemot vērā politiskās sistēmas attīstības pakāpi, Armēnijā būtu lietderīgi labāk informēt par to, kā vietējās pašvaldības nostiprinātas valstīs ar līdzīgu vēsturisko pieredzi (piemēram, Latvijā). Tāpat, rīkojot seminārus, tematiskas konferences, būtu vērtīgi iepazīstināt arī ar to citu valstu reformu veicēju pieredzi, kas apliecināti veiksmīgi pārkārtojuši galvaspilsētas un pārējo pašvaldību attiecības. ES atbalsta programmās vienmēr būtu jāparedz tematiska pieredzes apmaiņa starp speciālistiem un Armēnijas pārstāvjiem. Tas attiecas ne tikai uz pārvaldes problēmām, bet arī konkrētu atbalsta fondu un projektu (Starptautiskā lauksaimniecības attīstības fonda (IFAD), OMP u.c.) finansējuma izmantošanu, plānošanu, īstenošanu un novērtēšanu. Kopumā šāda mērķtiecīga rīcība, kas dod praktisku labumu, ir labākais risinājums, kā veicināt cilvēku savstarpējās attiecības; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka, ņemot vērā politiskās sistēmas attīstības pakāpi, Armēnijā būtu lietderīgi labāk informēt par to, kā vietējās pašvaldības nostiprinātas valstīs ar līdzīgu vēsturisko pieredzi (piemēram, Latvijā). Tāpat, rīkojot seminārus, tematiskas konferences, būtu vērtīgi iepazīstināt arī ar to citu valstu reformu veicēju pieredzi, kas apliecināti veiksmīgi pārkārtojuši galvaspilsētas un pārējo pašvaldību attiecības. ES atbalsta programmās vienmēr būtu jāparedz tematiska pieredzes apmaiņa starp speciālistiem un Armēnijas pārstāvjiem. Tas attiecas ne tikai uz pārvaldes problēmām, bet arī konkrētu atbalsta fondu un projektu (Starptautiskā lauksaimniecības attīstības fonda (IFAD), OMP u.c.) finansējuma izmantošanu, plānošanu, īstenošanu un novērtēšanu. Kopumā šāda mērķtiecīga rīcība, kas dod praktisku labumu, ir labākais risinājums, kā veicināt cilvēku savstarpējās attiecības;

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka vides aizsardzības jautājumiem tiek veltīta lielāka uzmanība un tos risina vietēja līmenī, pamatojoties uz jauno valsts rīcības plānu (2008–2012), un ar interesi gaida informāciju par konkrēto pasākumu īstenošanas rezultātiem. Vides aizsardzība visur ir joma, kurā var efektīvi izmantot vietējo iniciatīvu un būtiski sekmēt demokrātiskas domāšanas nostiprināšanu. Vienlaikus jāatzīmē, ka 2006. gadā noslēgtā Reģionālā vides centra (Regional Environmental Center) harta ir viens no nedaudzajiem dokumentiem, kuru parakstījuši gan Armēnijas, gan Azerbaidžānas ministri; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē to, ka vides aizsardzības jautājumiem tiek veltīta lielāka uzmanība un tos risina vietēja līmenī, pamatojoties uz jauno valsts rīcības plānu (2008–2012), un ar interesi gaida informāciju par konkrēto pasākumu īstenošanas rezultātiem. Vides aizsardzība visur ir joma, kurā var efektīvi izmantot vietējo iniciatīvu un būtiski sekmēt demokrātiskas domāšanas nostiprināšanu. Vienlaikus jāatzīmē, ka 2006. gadā noslēgtā Reģionālā vides centra (Regional Environmental Center) harta ir viens no nedaudzajiem dokumentiem, kuru parakstījuši gan Armēnijas, gan Azerbaidžānas ministri;

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka Armēnijas varas iestādes un sabiedrība atzīst korupcijas problēmas nopietnību, un pauž gandarījumu, ka izglītību par korupcijas un tās apkarošanu paredzēts iekļaut arī skolu mācību programmās. Visefektīvākais līdzeklis šīs problēmas risināšanai ir pārredzamība, atbilstīgu likumu izstrāde un pakāpeniskas izmaiņas tādās kultūras tradīcijās un domāšanas veidā, kas pieļauj korupcijas izplatību. To var panākt tikai ilgākā laikposmā, izglītojot dažādus sabiedrības slāņus; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē to, ka Armēnijas varas iestādes un sabiedrība atzīst korupcijas problēmas nopietnību, un pauž gandarījumu, ka izglītību par korupcijas un tās apkarošanu paredzēts iekļaut arī skolu mācību programmās. Visefektīvākais līdzeklis šīs problēmas risināšanai ir pārredzamība, atbilstīgu likumu izstrāde un pakāpeniskas izmaiņas tādās kultūras tradīcijās un domāšanas veidā, kas pieļauj korupcijas izplatību. To var panākt tikai ilgākā laikposmā, izglītojot dažādus sabiedrības slāņus;

| 45. | uzskata, ka ES pārstāvjiem, pamatojoties uz personīgo pieredzi, kas gūta apmeklējot bijušās sociālistiskās republikas, jāņem vērā apstāklis, ka padomju totalitārisma apstākļos bija ierasts neievērot likumus; tāpēc ir vajadzīgi jauni un demokrātiski likumi, taču uzmanība jāvelta tam, lai tie tiktu piemēroti un ievēroti, tādējādi izglītojot tos, uz kuriem šie likumi attiecas, un vienlaikus veidojot izpratni par likuma ievērošanu un tiesisku valsti. |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ES pārstāvjiem, pamatojoties uz personīgo pieredzi, kas gūta apmeklējot bijušās sociālistiskās republikas, jāņem vērā apstāklis, ka padomju totalitārisma apstākļos bija ierasts neievērot likumus; tāpēc ir vajadzīgi jauni un demokrātiski likumi, taču uzmanība jāvelta tam, lai tie tiktu piemēroti un ievēroti, tādējādi izglītojot tos, uz kuriem šie likumi attiecas, un vienlaikus veidojot izpratni par likuma ievērošanu un tiesisku valsti.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 42/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 42/64

---

Reģionu komitejas atzinums “Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības un ES un Ukrainas sadarbības attīstība”

2011/C 42/13

REĢIONU KOMITEJA

| — | norāda, ka atzinums “Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības un ES un Ukrainas sadarbības attīstība” (CdR 34/2007) un visi tajā minētie ieteikumi politikas jomā joprojām ir aktuāli. Tomēr, ņemot vērā pēdējo gadu norises, atzinuma daļa par ES un Ukrainas attiecībām ir jāpapildina, lai atspoguļotu pašreizējo stāvokli; |
| --- | --- |

—

norāda, ka atzinums “Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības un ES un Ukrainas sadarbības attīstība” (CdR 34/2007) un visi tajā minētie ieteikumi politikas jomā joprojām ir aktuāli. Tomēr, ņemot vērā pēdējo gadu norises, atzinuma daļa par ES un Ukrainas attiecībām ir jāpapildina, lai atspoguļotu pašreizējo stāvokli;

| — | vēlreiz norāda uz pārrobežu sadarbības programmu nozīmi un uzsver, ka jāīsteno augšupēja pieeja, lai apzinātu un veidotu partnerības un nodrošinātu rezultātu izplatīšanu citām Ukrainas vietējās pārvaldes iestādēm, kā tas uzsvērts atzinumā “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika” (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

—

vēlreiz norāda uz pārrobežu sadarbības programmu nozīmi un uzsver, ka jāīsteno augšupēja pieeja, lai apzinātu un veidotu partnerības un nodrošinātu rezultātu izplatīšanu citām Ukrainas vietējās pārvaldes iestādēm, kā tas uzsvērts atzinumā “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika” (CdR 134/2008);

| — | norāda, ka Ukraina varētu kļūt par pirmo Austrumu partnerības valsti, kas pabeidz sarunas par asociācijas nolīgumu, un ka Austrumu partnerība sniedz iespēju padziļināt ES un Ukrainas attiecības; |
| --- | --- |

—

norāda, ka Ukraina varētu kļūt par pirmo Austrumu partnerības valsti, kas pabeidz sarunas par asociācijas nolīgumu, un ka Austrumu partnerība sniedz iespēju padziļināt ES un Ukrainas attiecības;

| — | atzinīgi vērtē to, ka Polija un Ukraina kopīgi rīkos UEFA Eiropas futbola čempionāta 2012. gada finālturnīru, un vēlas uzsvērt, ka minētais pasākums paver reģionālās sadarbības iespējas. |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē to, ka Polija un Ukraina kopīgi rīkos UEFA Eiropas futbola čempionāta 2012. gada finālturnīru, un vēlas uzsvērt, ka minētais pasākums paver reģionālās sadarbības iespējas.

| Ziņotājs | : | István Sértő-Radics kgs (HU/ALDE) Uskas pilsētas mērs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

István Sértő-Radics kgs (HU/ALDE) Uskas pilsētas mērs

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda, ka atzinums “Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības un ES un Ukrainas sadarbības attīstība” (CdR 34/2007) un visi tajā minētie ieteikumi politikas jomā joprojām ir aktuāli. Tomēr, ņemot vērā pēdējo gadu norises, atzinuma daļa par ES un Ukrainas attiecībām ir jāpapildina, lai atspoguļotu pašreizējo stāvokli; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka atzinums “Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības un ES un Ukrainas sadarbības attīstība” (CdR 34/2007) un visi tajā minētie ieteikumi politikas jomā joprojām ir aktuāli. Tomēr, ņemot vērā pēdējo gadu norises, atzinuma daļa par ES un Ukrainas attiecībām ir jāpapildina, lai atspoguļotu pašreizējo stāvokli;

| 2. | norāda, ka pēc notikumiem, kas 2004. gada beigās izraisīja “oranžo revolūciju”, Ukraina ir centusies īstenot vērienīgas reformas, lai valstī nostiprinātu demokrātiju un tirgus ekonomiku un tuvinātu Ukrainu Eiropas Savienībai; Komiteja tomēr atzīmē, ka minētās reformas pagaidām vēl nenotiek ar pietiekamu vērienu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka pēc notikumiem, kas 2004. gada beigās izraisīja “oranžo revolūciju”, Ukraina ir centusies īstenot vērienīgas reformas, lai valstī nostiprinātu demokrātiju un tirgus ekonomiku un tuvinātu Ukrainu Eiropas Savienībai; Komiteja tomēr atzīmē, ka minētās reformas pagaidām vēl nenotiek ar pietiekamu vērienu;

| 3. | atzinīgi vērtē ES un Ukrainas asociācijas programmu, lai sagatavotu un atvieglotu asociācijas nolīguma īstenošanu. Komiteja atbalsta ierosinājumu izveidot institucionālu forumu, lai atvieglotu ES un Ukrainas augstāko amatpersonu apspriešanos pašreizējas sarunās par asociācijas nolīgumu, bet pauž nožēlu, ka nav paredzēti pasākumi, lai tādā pašā līmenī nodrošinātu pārrobežu un reģionālajā sadarbībā iesaistīto pušu apspriešanos, un tāpēc aicina Eiropas Komisiju izveidot līdzīgu institucionālo forumu, proti, komiteju ES un Ukrainas vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē ES un Ukrainas asociācijas programmu, lai sagatavotu un atvieglotu asociācijas nolīguma īstenošanu. Komiteja atbalsta ierosinājumu izveidot institucionālu forumu, lai atvieglotu ES un Ukrainas augstāko amatpersonu apspriešanos pašreizējas sarunās par asociācijas nolīgumu, bet pauž nožēlu, ka nav paredzēti pasākumi, lai tādā pašā līmenī nodrošinātu pārrobežu un reģionālajā sadarbībā iesaistīto pušu apspriešanos, un tāpēc aicina Eiropas Komisiju izveidot līdzīgu institucionālo forumu, proti, komiteju ES un Ukrainas vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem;

| 4. | ierosina, ka tā, rīkojoties ar Eiropas Komisijas praktisku atbalstu un saskaņā ar ES un Ukrainas parakstīto asociācijas programmu, varētu izstrādāt Ukrainas un ES dalībvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības pamatnolīgumu; ES dalībvalstu un Ukrainas vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība varētu balstīties uz minēto nolīgumu; |
| --- | --- |

4.

ierosina, ka tā, rīkojoties ar Eiropas Komisijas praktisku atbalstu un saskaņā ar ES un Ukrainas parakstīto asociācijas programmu, varētu izstrādāt Ukrainas un ES dalībvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības pamatnolīgumu; ES dalībvalstu un Ukrainas vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība varētu balstīties uz minēto nolīgumu;

| 5. | atzinīgi vērtē visus ES pasākumus, kas paredzēti, lai atbalstītu Ukrainas attīstību un efektīvu pārvaldes struktūru izveidi, un arī visas ierosmes, kas paredzētas, lai atbalstītu politiskās un saimnieciskās sadarbības autonomu attīstību valstī. Tāpēc RK vēlas atgādināt to, kas pausts atzinumā “Melnās jūras sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva” (CdR 155/2007), un uzskata, ka Ukrainas iesaistīšanās Melnās jūras Eiroreģiona izveidošanā ir veiksmīgs pārrobežu sadarbības piemērs; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē visus ES pasākumus, kas paredzēti, lai atbalstītu Ukrainas attīstību un efektīvu pārvaldes struktūru izveidi, un arī visas ierosmes, kas paredzētas, lai atbalstītu politiskās un saimnieciskās sadarbības autonomu attīstību valstī. Tāpēc RK vēlas atgādināt to, kas pausts atzinumā “Melnās jūras sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva” (CdR 155/2007), un uzskata, ka Ukrainas iesaistīšanās Melnās jūras Eiroreģiona izveidošanā ir veiksmīgs pārrobežu sadarbības piemērs;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka, īstenojot valsts indikatīvo programmu, Ukrainai piešķirta Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta dotācija 494 miljonu euro apmērā, lai laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam atbalstītu asociācijas programmas galvenos politikas mērķus, kā arī atbilstoši Eiropas Komisijas 2010. gada marta lēmumam piešķirts indikatīvais finansējums 470,1 miljona euro apmērā, lai atbalstītu sadarbības pasākumus Ukrainā laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam. Papildus piešķirtajam divpusējam atbalstam Ukraina piedalās arī četrās Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmās, kurām laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam kopumā piešķirti 401,163 miljoni euro. Reģionu komiteja tomēr uzsver, ka ir svarīgi saskaņot dažādās iniciatīvas un programmas un savstarpēji saistīt Kopienas programmas, projektus un instrumentus, lai izvairītos no pasākumu dublēšanās un nodrošinātu ES un Ukrainas pārrobežu sadarbības programmu efektivitāti un veiksmīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka, īstenojot valsts indikatīvo programmu, Ukrainai piešķirta Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta dotācija 494 miljonu euro apmērā, lai laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam atbalstītu asociācijas programmas galvenos politikas mērķus, kā arī atbilstoši Eiropas Komisijas 2010. gada marta lēmumam piešķirts indikatīvais finansējums 470,1 miljona euro apmērā, lai atbalstītu sadarbības pasākumus Ukrainā laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam. Papildus piešķirtajam divpusējam atbalstam Ukraina piedalās arī četrās Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmās, kurām laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam kopumā piešķirti 401,163 miljoni euro. Reģionu komiteja tomēr uzsver, ka ir svarīgi saskaņot dažādās iniciatīvas un programmas un savstarpēji saistīt Kopienas programmas, projektus un instrumentus, lai izvairītos no pasākumu dublēšanās un nodrošinātu ES un Ukrainas pārrobežu sadarbības programmu efektivitāti un veiksmīgu īstenošanu;

| 7. | vēlreiz norāda uz pārrobežu sadarbības programmu nozīmi un uzsver, ka jāīsteno augšupēja pieeja, lai apzinātu un veidotu partnerības un nodrošinātu rezultātu izplatīšanu citām Ukrainas vietējās pārvaldes iestādēm, kā tas uzsvērts atzinumā “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika” (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

7.

vēlreiz norāda uz pārrobežu sadarbības programmu nozīmi un uzsver, ka jāīsteno augšupēja pieeja, lai apzinātu un veidotu partnerības un nodrošinātu rezultātu izplatīšanu citām Ukrainas vietējās pārvaldes iestādēm, kā tas uzsvērts atzinumā “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika” (CdR 134/2008);

| 8. | atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo dialogu vīzu režīma jautājumos un aicina Ukrainu un tai kaimiņos esošās ES dalībvalstis apsvērt iespējas atvieglot pārrobežu satiksmi (ieviešot kopīgu robežkontroli, atceļot vīzu režīmu robežreģionu iedzīvotājiem). Vienlaikus jārūpējas par to, lai netiktu veicināta nelegālā imigrācija uz Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo dialogu vīzu režīma jautājumos un aicina Ukrainu un tai kaimiņos esošās ES dalībvalstis apsvērt iespējas atvieglot pārrobežu satiksmi (ieviešot kopīgu robežkontroli, atceļot vīzu režīmu robežreģionu iedzīvotājiem). Vienlaikus jārūpējas par to, lai netiktu veicināta nelegālā imigrācija uz Eiropas Savienību;

| 9. | uzsver saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku izveidotās jaunās Austrumu partnerības nozīmi un atgādina, ka jāapzina iespējas, kā varētu ciešāk sadarboties ar Austrumu partnerības valstīm, kā norādīts atzinumā “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma Austrumu partnerībā” (CdR 78/2009). Komiteja vēlreiz uzsver, ka Austrumu partnerībā jāveido arī “teritoriāla” dimensija, un tāpēc rosina potenciālos partnerus panākt daudzpusēju vienošanos, lai Ukrainā tāpat kā Eiropas Savienībā varētu veidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas un valstī varētu darboties arī Eiropas Padomes Eiroreģionālas sadarbības grupas (ECG); |
| --- | --- |

9.

uzsver saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku izveidotās jaunās Austrumu partnerības nozīmi un atgādina, ka jāapzina iespējas, kā varētu ciešāk sadarboties ar Austrumu partnerības valstīm, kā norādīts atzinumā “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma Austrumu partnerībā” (CdR 78/2009). Komiteja vēlreiz uzsver, ka Austrumu partnerībā jāveido arī “teritoriāla” dimensija, un tāpēc rosina potenciālos partnerus panākt daudzpusēju vienošanos, lai Ukrainā tāpat kā Eiropas Savienībā varētu veidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas un valstī varētu darboties arī Eiropas Padomes Eiroreģionālas sadarbības grupas (ECG);

| 10. | norāda, ka Ukraina varētu kļūt par pirmo Austrumu partnerības valsti, kas pabeidz sarunas par asociācijas nolīgumu, un ka Austrumu partnerība sniedz iespēju padziļināt ES un Ukrainas attiecības. Attiecībā uz Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošanu vietējā līmenī tematisko forumu darbā uzmanība jāpievērš šādiem jautājumiem:






  — | decentralizācija un administratīvās reformas, |
| --- | --- | --- |

10.

norāda, ka Ukraina varētu kļūt par pirmo Austrumu partnerības valsti, kas pabeidz sarunas par asociācijas nolīgumu, un ka Austrumu partnerība sniedz iespēju padziļināt ES un Ukrainas attiecības. Attiecībā uz Austrumu partnerības iniciatīvas īstenošanu vietējā līmenī tematisko forumu darbā uzmanība jāpievērš šādiem jautājumiem:

—

decentralizācija un administratīvās reformas,

| — | vietējo un reģionālo pašvaldību un to iestāžu veiktspējas uzlabošana, |
| --- | --- |

—

vietējo un reģionālo pašvaldību un to iestāžu veiktspējas uzlabošana,

| — | iespējas ilgtspējīgai sadarbībai ar partnervalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī valstu vietējo pašvaldību apvienībām, |
| --- | --- |

—

iespējas ilgtspējīgai sadarbībai ar partnervalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī valstu vietējo pašvaldību apvienībām,

| — | atbalsts vietējiem un/vai reģionāliem pārrobežu projektiem, |
| --- | --- |

—

atbalsts vietējiem un/vai reģionāliem pārrobežu projektiem,

| — | atbalsts uzticēšanās veicināšanas pasākumiem, apmaiņai kultūras, izglītības un pētniecības jomā un mērķsadarbībai dažādos tieslietu, brīvības un drošības un migrācijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

atbalsts uzticēšanās veicināšanas pasākumiem, apmaiņai kultūras, izglītības un pētniecības jomā un mērķsadarbībai dažādos tieslietu, brīvības un drošības un migrācijas jautājumos,

| — | pilnvaru piešķiršana vietējām pašvaldībām, lai tās varētu iesaistīties starptautiskos/ Eiropas līmeņa projektos un sadarbībā; |
| --- | --- |

—

pilnvaru piešķiršana vietējām pašvaldībām, lai tās varētu iesaistīties starptautiskos/ Eiropas līmeņa projektos un sadarbībā;

| 11. | ar interesi gaida nākamo Ukrainas administratīvo reformu plāna īstenošanas posmu, kurā īpašu uzmanību pievērsīs vietējo un reģionālo pašvaldību kompetences jomām, fiskālajai decentralizācijai un teritoriālajai reformai; saprot, ka decentralizācijas process Ukrainā joprojām notiek nevienmērīgi, tādēļ atbalsta administratīvās veiktspējas un labas pārvaldības stiprināšanu valstī, galveno uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:






  — | Ukrainas tiesību aktu pilnīga saskaņošana ar Eiropas Vietējo pašvaldību hartu, |
| --- | --- | --- |

11.

ar interesi gaida nākamo Ukrainas administratīvo reformu plāna īstenošanas posmu, kurā īpašu uzmanību pievērsīs vietējo un reģionālo pašvaldību kompetences jomām, fiskālajai decentralizācijai un teritoriālajai reformai; saprot, ka decentralizācijas process Ukrainā joprojām notiek nevienmērīgi, tādēļ atbalsta administratīvās veiktspējas un labas pārvaldības stiprināšanu valstī, galveno uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:

—

Ukrainas tiesību aktu pilnīga saskaņošana ar Eiropas Vietējo pašvaldību hartu,

| — | vietējo pašvaldību kompetences paplašināšana, |
| --- | --- |

—

vietējo pašvaldību kompetences paplašināšana,

| — | reģionālās pārvaldes reformēšana, lai tā kļūtu par daļēji neatkarīgu valsts pārvaldes līmeni, |
| --- | --- |

—

reģionālās pārvaldes reformēšana, lai tā kļūtu par daļēji neatkarīgu valsts pārvaldes līmeni,

| — | vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālās neatkarības veicināšana; |
| --- | --- |

—

vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālās neatkarības veicināšana;

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt demokrātiju, labu pārvaldību un stabilitāti, kā arī partneru sadarbību vietējā un reģionālajā līmenī. Attīstot vietējo demokrātiju, īpaši jācenšas veicināt plūrālismu un vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī nodrošināt mazākumtautību tiesības. Atbilstoši ES kohēzijas politikas modelim ir vajadzīgs papildu finansējums reģionālās attīstības izmēģinājuma programmām, kas vērstas uz vietējā līmeņa vajadzību apmierināšanu saistībā ar infrastruktūru, cilvēku kapitālu un maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt demokrātiju, labu pārvaldību un stabilitāti, kā arī partneru sadarbību vietējā un reģionālajā līmenī. Attīstot vietējo demokrātiju, īpaši jācenšas veicināt plūrālismu un vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī nodrošināt mazākumtautību tiesības. Atbilstoši ES kohēzijas politikas modelim ir vajadzīgs papildu finansējums reģionālās attīstības izmēģinājuma programmām, kas vērstas uz vietējā līmeņa vajadzību apmierināšanu saistībā ar infrastruktūru, cilvēku kapitālu un maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| 13. | uzsver, ka Reģionu komitejai ir jāsniedz būtisks ieguldījums, lai izplatītu pieredzi un paraugpraksi (tostarp arī īstenojot TAIEX un SIGMA un citus divpusējos projektus) Ukrainas vietējās un reģionālajās pašvaldībās un tādējādi atbalstītu pienācīgi finansētu, labāk vadītu un atbildīgāku vietējā un reģionālā līmeņa publisko pārvaldi, kas darbojas pārredzami, iekļaujoši un efektīvi; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Reģionu komitejai ir jāsniedz būtisks ieguldījums, lai izplatītu pieredzi un paraugpraksi (tostarp arī īstenojot TAIEX un SIGMA un citus divpusējos projektus) Ukrainas vietējās un reģionālajās pašvaldībās un tādējādi atbalstītu pienācīgi finansētu, labāk vadītu un atbildīgāku vietējā un reģionālā līmeņa publisko pārvaldi, kas darbojas pārredzami, iekļaujoši un efektīvi;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Polija un Ukraina kopīgi rīkos UEFA Eiropas futbola čempionāta 2012. gada finālturnīru, un vēlas uzsvērt, ka minētais pasākums paver reģionālās sadarbības iespējas. |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka Polija un Ukraina kopīgi rīkos UEFA Eiropas futbola čempionāta 2012. gada finālturnīru, un vēlas uzsvērt, ka minētais pasākums paver reģionālās sadarbības iespējas.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---