# Az Európai Unió C 425/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 425 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 20. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 425

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 20.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2020–20212020. november 23–26-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2020–20212020. november 23–26-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2020. november 24., szerda |
| 2021/C 425/01 | Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a hajléktalanság arányának csökkentéséről az EU-ban (2020/2802(RSP)) | 2 |
| 2021/C 425/02 | Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a schengeni rendszerről és a Covid19-válság során hozott intézkedésekről (2020/2801(RSP)) | 7 |
| | 2020. november 25., csütörtök |
| 2021/C 425/03 | Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a vállalkozások és a fogyasztók fenntarthatóbb egységes piaca felé (2020/2021(INI)) | 10 |
| 2021/C 425/04 | Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a termékbiztonság kérdésének kezeléséről az egységes piacon (2019/2190(INI)) | 19 |
| 2021/C 425/05 | Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a médiaszabadság megerősítéséről: az újságírók védelme Európában, a gyűlöletbeszéd, a dezinformáció és a platformok szerepe (2020/2009(INI)) | 28 |
| 2021/C 425/06 | Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása az új európai iparstratégiáról (2020/2076(INI)) | 43 |
| 2021/C 425/07 | Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a Covid19-járvány külpolitikai következményeiről (2020/2111(INI)) | 63 |
| 2021/C 425/08 | Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a támogatás fejlesztéshatékonyságának és eredményességének javításáról (2019/2184(INI)) | 73 |
| | 2020. november 26., péntek |
| 2021/C 425/09 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 16-i (EU) 2020/1511 bizottsági végrehajtási rendeletről (2020/2853(RSP)) | 87 |
| 2021/C 425/10 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása a karbendazimnak a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D069099/01 – 2020/2852(RSP)) | 92 |
| 2021/C 425/11 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az európai választások értékeléséről (2020/2088(INI)) | 98 |
| 2021/C 425/12 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban – A 2018–2019 közötti időszakra vonatkozó éves jelentés (2019/2199(INI)) | 107 |
| 2021/C 425/13 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az emberi jogok helyzetének romlásáról Algériában, különös tekintettel Khaled Drareni újságíró ügyére (2020/2880(RSP)) | 126 |
| 2021/C 425/14 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az etiópiai helyzetről (2020/2881(RSP)) | 132 |
| 2021/C 425/15 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az emberi jogok folyamatos megsértéséről Belaruszban, különös tekintettel Raman Bandarenka meggyilkolására (2020/2882(RSP)) | 137 |
| 2021/C 425/16 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása a feszültségek fokozódásáról Varósziában Törökország jogellenes tevékenységeit követően, és a tárgyalások újrakezdésének sürgős szükségéről (2020/2844(RSP)) | 143 |
| 2021/C 425/17 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az abortuszhoz való jog de facto lengyelországi betiltásáról (2020/2876(RSP)) | 147 |
| 2021/C 425/18 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az uniós kereskedelempolitika felülvizsgálatáról (2020/2761(RSP)) | 155 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2020. november 24., szerda |
| 2021/C 425/19 | Az Európai Parlament 2020. november 24-i határozata Julia Laffranque-nak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2020/2238(INS)) | 161 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2020. november 24., szerda

2021/C 425/01

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a hajléktalanság arányának csökkentéséről az EU-ban (2020/2802(RSP))

2

2021/C 425/02

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a schengeni rendszerről és a Covid19-válság során hozott intézkedésekről (2020/2801(RSP))

7

2020. november 25., csütörtök

2021/C 425/03

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a vállalkozások és a fogyasztók fenntarthatóbb egységes piaca felé (2020/2021(INI))

10

2021/C 425/04

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a termékbiztonság kérdésének kezeléséről az egységes piacon (2019/2190(INI))

19

2021/C 425/05

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a médiaszabadság megerősítéséről: az újságírók védelme Európában, a gyűlöletbeszéd, a dezinformáció és a platformok szerepe (2020/2009(INI))

28

2021/C 425/06

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása az új európai iparstratégiáról (2020/2076(INI))

43

2021/C 425/07

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a Covid19-járvány külpolitikai következményeiről (2020/2111(INI))

63

2021/C 425/08

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a támogatás fejlesztéshatékonyságának és eredményességének javításáról (2019/2184(INI))

73

2020. november 26., péntek

2021/C 425/09

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 16-i (EU) 2020/1511 bizottsági végrehajtási rendeletről (2020/2853(RSP))

87

2021/C 425/10

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása a karbendazimnak a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

92

2021/C 425/11

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az európai választások értékeléséről (2020/2088(INI))

98

2021/C 425/12

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban – A 2018–2019 közötti időszakra vonatkozó éves jelentés (2019/2199(INI))

107

2021/C 425/13

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az emberi jogok helyzetének romlásáról Algériában, különös tekintettel Khaled Drareni újságíró ügyére (2020/2880(RSP))

126

2021/C 425/14

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az etiópiai helyzetről (2020/2881(RSP))

132

2021/C 425/15

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az emberi jogok folyamatos megsértéséről Belaruszban, különös tekintettel Raman Bandarenka meggyilkolására (2020/2882(RSP))

137

2021/C 425/16

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása a feszültségek fokozódásáról Varósziában Törökország jogellenes tevékenységeit követően, és a tárgyalások újrakezdésének sürgős szükségéről (2020/2844(RSP))

143

2021/C 425/17

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az abortuszhoz való jog de facto lengyelországi betiltásáról (2020/2876(RSP))

147

2021/C 425/18

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az uniós kereskedelempolitika felülvizsgálatáról (2020/2761(RSP))

155

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2020. november 24., szerda

2021/C 425/19

Az Európai Parlament 2020. november 24-i határozata Julia Laffranque-nak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2020/2238(INS))

161

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2020. november 23., kedd |
| 2021/C 425/20 | Az Európai Parlament 2020. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok bíróságai között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (bizonyításfelvétel) (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD)) | 162 |
| 2021/C 425/21 | Az Európai Parlament 2020. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (iratkézbesítés) (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD)) | 163 |
| | 2020. november 24., szerda |
| 2021/C 425/22 | Az Európai Parlament 2020. november 24-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE)) | 164 |
| 2021/C 425/23 | Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD)) | 166 |
| 2021/C 425/24 | Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó, 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, amely a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló javaslatot kíséri (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD)) | 168 |
| 2021/C 425/25 | Az Európai Parlament 2020. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti keresetekről és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD)) | 170 |
| | 2020. november 25., csütörtök |
| 2021/C 425/26 | Az Európai Parlament 2020. november 25-én elfogadott módosításai a 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2020)0280 – C9-0210/2020) – 2020/0152(COD))Módosítás 9 eltérő rendelkezés hiányában | 171 |
| | 2020. november 26., péntek |
| 2021/C 425/27 | P9_TA(2020)0324Az Unió vámkontingenseinek és egyéb behozatali kontingenseinek alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Unió vámkontingenseinek és egyéb behozatali kontingenseinek alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra az uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazásáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 184 |
| 2021/C 425/28 | P9_TA(2020)0333Egyes termékekre vonatkozó vámok eltörlése ***IAz Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyes termékekre vonatkozó vámok eltörléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra az egyes árukra vonatkozó vámok eltörléséről szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 185 |
| 2021/C 425/29 | P9_TA(2020)0334Az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély ***IAz Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása a 428/2009/EK tanácsi rendeletnek az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély megadása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra a 428/2009/EK tanácsi rendelet IIa. Mellékletének az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély megadása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 186 |
| 2021/C 425/30 | Az Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK tanácsi irányelvnek a Covid19-oltóanyagokra és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos, a Covid19-világjárványra adott válaszként hozott átmeneti intézkedésekre vonatkozó módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS)) | 187 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2020. november 23., kedd

2021/C 425/20

Az Európai Parlament 2020. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok bíróságai között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (bizonyításfelvétel) (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

162

2021/C 425/21

Az Európai Parlament 2020. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (iratkézbesítés) (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

163

2020. november 24., szerda

2021/C 425/22

Az Európai Parlament 2020. november 24-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

164

2021/C 425/23

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

166

2021/C 425/24

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó, 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, amely a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló javaslatot kíséri (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

168

2021/C 425/25

Az Európai Parlament 2020. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti keresetekről és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

170

2020. november 25., csütörtök

2021/C 425/26

Az Európai Parlament 2020. november 25-én elfogadott módosításai a 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2020)0280 – C9-0210/2020) – 2020/0152(COD))Módosítás 9 eltérő rendelkezés hiányában

171

2020. november 26., péntek

2021/C 425/27

P9_TA(2020)0324Az Unió vámkontingenseinek és egyéb behozatali kontingenseinek alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Unió vámkontingenseinek és egyéb behozatali kontingenseinek alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra az uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazásáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

184

2021/C 425/28

P9_TA(2020)0333Egyes termékekre vonatkozó vámok eltörlése ***IAz Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyes termékekre vonatkozó vámok eltörléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra az egyes árukra vonatkozó vámok eltörléséről szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

185

2021/C 425/29

P9_TA(2020)0334Az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély ***IAz Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása a 428/2009/EK tanácsi rendeletnek az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély megadása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra a 428/2009/EK tanácsi rendelet IIa. Mellékletének az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély megadása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

186

2021/C 425/30

Az Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK tanácsi irányelvnek a Covid19-oltóanyagokra és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos, a Covid19-világjárványra adott válaszként hozott átmeneti intézkedésekre vonatkozó módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

187

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2021.10.20.

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2020–2021

2020. november 23–26-i ülések

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2020. november 24., szerda

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/2

---

P9_TA(2020)0314

A hajléktalanság arányának csökkentése az Európai Unióban

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a hajléktalanság arányának csökkentéséről az EU-ban (2020/2802(RSP))

(2021/C 425/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 9. és 151. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 9. és 151. cikkére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a világ vezetői által 2015 szeptemberében elfogadott és a Tanács által jóváhagyott fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 8. és 11. fenntartható fejlesztési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a világ vezetői által 2015 szeptemberében elfogadott és a Tanács által jóváhagyott fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 8. és 11. fenntartható fejlesztési célra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak a megkülönböztetésmentességről szóló 21. cikkére és a fogyatékossággal élő személyek integrációjáról szóló 26. cikkére, valamint 34. cikkének (3) bekezdésére a szociális és lakhatási támogatáshoz való uniós jog elismeréséről és tiszteletben tartásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak a megkülönböztetésmentességről szóló 21. cikkére és a fogyatékossággal élő személyek integrációjáról szóló 26. cikkére, valamint 34. cikkének (3) bekezdésére a szociális és lakhatási támogatáshoz való uniós jog elismeréséről és tiszteletben tartásáról,

| — | tekintettel az 1961. október 18-án, Torinóban aláírt Európai Szociális Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1961. október 18-án, Torinóban aláírt Európai Szociális Chartára,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére, és különösen a „Lakhatás és segítségnyújtás a hajléktalanok számára” elnevezésű 19. alapelvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére, és különösen a „Lakhatás és segítségnyújtás a hajléktalanok számára” elnevezésű 19. alapelvére,

| — | tekintettel a munkavállalók alapvető szociális jogainak 1989. évi közösségi chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók alapvető szociális jogainak 1989. évi közösségi chartájára,

| — | tekintettel a 27 tagállamban a lakhatásról szóló, 2018. május 25-i uniós országspecifikus ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 27 tagállamban a lakhatásról szóló, 2018. május 25-i uniós országspecifikus ajánlásokra,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható lakhatásról szóló genfi alapokmányára és azon céljára, hogy „mindenki számára biztosítsák a tisztességes, megfelelő, megfizethető és egészséges lakhatást”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható lakhatásról szóló genfi alapokmányára és azon céljára, hogy „mindenki számára biztosítsák a tisztességes, megfelelő, megfizethető és egészséges lakhatást”,

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2020. július 10-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2020. július 10-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 227. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 227. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Petíciós Bizottsághoz érkezett 0546/2020. számú petíció és számos más petíció a több mint 4 millió hajléktalan európai polgár helyzetével kapcsolatos aggályokat vet fel, és mivel a hajléktalanok száma az EU-ban állítólag több mint 70 %-kal nőtt az elmúlt 10 évben; |
| --- | --- |

A.

mivel a Petíciós Bizottsághoz érkezett 0546/2020. számú petíció és számos más petíció a több mint 4 millió hajléktalan európai polgár helyzetével kapcsolatos aggályokat vet fel, és mivel a hajléktalanok száma az EU-ban állítólag több mint 70 %-kal nőtt az elmúlt 10 évben;

| B. | mivel a hajléktalanság közvetlenül kapcsolódik az egyéb alapvető jogok – például az egészséghez való hozzáférés – gyakorlásának nehézségéhez, és a hajléktalanok gyakran válnak gyűlölet-bűncselekmények és erőszak célpontjává, ideértve a társadalmi megbélyegzést is; |
| --- | --- |

B.

mivel a hajléktalanság közvetlenül kapcsolódik az egyéb alapvető jogok – például az egészséghez való hozzáférés – gyakorlásának nehézségéhez, és a hajléktalanok gyakran válnak gyűlölet-bűncselekmények és erőszak célpontjává, ideértve a társadalmi megbélyegzést is;

| C. | mivel ezek a petíciók olyan Európai Uniót kívánnak, amely senkit sem hagy hátra, és gyors, összehangolt fellépés révén olyan megelőző intézkedéseket hoz, amelyek fenntartható módon csökkentik a hajléktalanság kockázatát és nagyságrendjét; |
| --- | --- |

C.

mivel ezek a petíciók olyan Európai Uniót kívánnak, amely senkit sem hagy hátra, és gyors, összehangolt fellépés révén olyan megelőző intézkedéseket hoz, amelyek fenntartható módon csökkentik a hajléktalanság kockázatát és nagyságrendjét;

| D. | mivel az emberi szükségletek hierarchiájában a lakhatás az élet számára teret biztosítva lehetővé teszi más alapvető és magasabb rendű szükségletek kielégítését; |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi szükségletek hierarchiájában a lakhatás az élet számára teret biztosítva lehetővé teszi más alapvető és magasabb rendű szükségletek kielégítését;

| E. | mivel az Európai Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét;

| F. | mivel politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, a szociális lakhatási politikára, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

F.

mivel politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, a szociális lakhatási politikára, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket;

| G. | mivel a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség egységes, széles körben elfogadott meghatározásának hiánya az EU-ban megnehezíti a hajléktalanság mértékének felmérését az uniós tagországokban; |
| --- | --- |

G.

mivel a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség egységes, széles körben elfogadott meghatározásának hiánya az EU-ban megnehezíti a hajléktalanság mértékének felmérését az uniós tagországokban;

| H. | mivel az elmúlt évtizedben számos uniós országban nőtt a hajléktalanság aránya; mivel e növekedés okai a növekvő lakhatási költségek, a gazdasági válság hatása, a szociális védelem csökkenése és számos tagállamban a hajléktalanság kezelésére irányuló politikák elégtelensége; mivel a lakásárak az euróövezetben (EA19) 5 %-kal, az EU27-ben pedig 5,2 %-kal emelkedtek 2020 második negyedévében az előző év azonos negyedévéhez képest; |
| --- | --- |

H.

mivel az elmúlt évtizedben számos uniós országban nőtt a hajléktalanság aránya; mivel e növekedés okai a növekvő lakhatási költségek, a gazdasági válság hatása, a szociális védelem csökkenése és számos tagállamban a hajléktalanság kezelésére irányuló politikák elégtelensége; mivel a lakásárak az euróövezetben (EA19) 5 %-kal, az EU27-ben pedig 5,2 %-kal emelkedtek 2020 második negyedévében az előző év azonos negyedévéhez képest;

| I. | mivel az EU nem rendelkezik közvetlen hatáskörrel a lakhatási politika terén, de közvetetten befolyásolhatja a tagállamok lakhatási körülményeit olyan rendeletek révén, mint az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok, a fiskális jogszabályok és a versenyjog, valamint ajánlások, iránymutatások és hasonló intézkedések révén; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU nem rendelkezik közvetlen hatáskörrel a lakhatási politika terén, de közvetetten befolyásolhatja a tagállamok lakhatási körülményeit olyan rendeletek révén, mint az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok, a fiskális jogszabályok és a versenyjog, valamint ajánlások, iránymutatások és hasonló intézkedések révén;

| J. | mivel az Európai Szociális Alapot azért hozták létre, hogy javítsa a munkavállalók foglalkoztatási lehetőségeit a belső piacon, és ezáltal hozzájáruljon az életszínvonal emeléséhez, valamint segítse a hajléktalanokat a szociális lakáshoz jutásban; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Szociális Alapot azért hozták létre, hogy javítsa a munkavállalók foglalkoztatási lehetőségeit a belső piacon, és ezáltal hozzájáruljon az életszínvonal emeléséhez, valamint segítse a hajléktalanokat a szociális lakáshoz jutásban;

| K. | mivel más európai strukturális és beruházási alapokat, például az ERFA-t lakásprojektekre és a rászoruló közösségek szükségleteinek kielégítésére használták fel; |
| --- | --- |

K.

mivel más európai strukturális és beruházási alapokat, például az ERFA-t lakásprojektekre és a rászoruló közösségek szükségleteinek kielégítésére használták fel;

| L. | mivel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap támogatja a tagállamok arra irányuló intézkedéseit, hogy élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást nyújtsanak a leginkább rászorulóknak; |
| --- | --- |

L.

mivel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap támogatja a tagállamok arra irányuló intézkedéseit, hogy élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást nyújtsanak a leginkább rászorulóknak;

| M. | mivel a hajléktalanságot gyakrabban említik az európai szemeszter legutóbbi jelentéseiben; |
| --- | --- |

M.

mivel a hajléktalanságot gyakrabban említik az európai szemeszter legutóbbi jelentéseiben;

| N. | mivel a hajléktalanság kezelésének elmaradásából fakadó társadalmi költségek különösen magasak az igazságszolgáltatás és az egészségügy területén; |
| --- | --- |

N.

mivel a hajléktalanság kezelésének elmaradásából fakadó társadalmi költségek különösen magasak az igazságszolgáltatás és az egészségügy területén;

| O. | mivel a széles körű egyetemes rendelkezéseken és megfelelően célzott intézkedéseken alapuló jóléti politikák nagyon fontos szerepet játszanak a hajléktalanság megelőzésében; |
| --- | --- |

O.

mivel a széles körű egyetemes rendelkezéseken és megfelelően célzott intézkedéseken alapuló jóléti politikák nagyon fontos szerepet játszanak a hajléktalanság megelőzésében;

| P. | mivel a Covid19-válságnak az EU-ban a lakások megfizethetőségére gyakorolt hatásairól gyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy középtávon a gazdasági recesszió, valamint a munkahelyek és a jövedelmek elvesztése tovább növelheti az egyébként is magas lakhatási költségeket és a hajléktalanság arányát Európában; |
| --- | --- |

P.

mivel a Covid19-válságnak az EU-ban a lakások megfizethetőségére gyakorolt hatásairól gyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy középtávon a gazdasági recesszió, valamint a munkahelyek és a jövedelmek elvesztése tovább növelheti az egyébként is magas lakhatási költségeket és a hajléktalanság arányát Európában;

| Q. | mivel a hajléktalan népesség profilja változóban van, és egyre több fiatalt és gyermeket, időst, migránst, romát és más hátrányos helyzetű kisebbséget foglal magában, továbbá a nőket és a családokat is egyre inkább fenyegeti a hajléktalanság veszélye; |
| --- | --- |

Q.

mivel a hajléktalan népesség profilja változóban van, és egyre több fiatalt és gyermeket, időst, migránst, romát és más hátrányos helyzetű kisebbséget foglal magában, továbbá a nőket és a családokat is egyre inkább fenyegeti a hajléktalanság veszélye;

| R. | mivel a tisztességes lakhatáshoz való hozzáférés és a társadalomhoz tartozás döntő fontosságú ahhoz, hogy az emberek teljes mértékben ki tudják aknázni a lehetőségeiket és hozzá tudjanak járulni a társadalom működéséhez; |
| --- | --- |

R.

mivel a tisztességes lakhatáshoz való hozzáférés és a társadalomhoz tartozás döntő fontosságú ahhoz, hogy az emberek teljes mértékben ki tudják aknázni a lehetőségeiket és hozzá tudjanak járulni a társadalom működéséhez;

| S. | mivel a hajléktalanságot általában strukturális, intézményi és személyes tényezők összetett kölcsönhatása váltja ki; |
| --- | --- |

S.

mivel a hajléktalanságot általában strukturális, intézményi és személyes tényezők összetett kölcsönhatása váltja ki;

| T. | mivel a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség olyan társadalmi problémát jelent, amelyre tartós megoldást kell találni; |
| --- | --- |

T.

mivel a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség olyan társadalmi problémát jelent, amelyre tartós megoldást kell találni;

| U. | mivel egyes tagállamok bűncselekménnyé nyilvánítják a hajléktalanságot és a hajléktalansággal összefüggő magatartást; |
| --- | --- |

U.

mivel egyes tagállamok bűncselekménnyé nyilvánítják a hajléktalanságot és a hajléktalansággal összefüggő magatartást;

| V. | mivel egyes tagállamokban a hajléktalanok csak télen férnek hozzá folyamatosan a menedékhelyekhez, év közben pedig csak megszakításokkal; |
| --- | --- |

V.

mivel egyes tagállamokban a hajléktalanok csak télen férnek hozzá folyamatosan a menedékhelyekhez, év közben pedig csak megszakításokkal;

| W. | mivel egyes tagállamokban a helyi szociális biztonsági szolgálatok csak passzív szerepet játszanak a hajléktalanok társadalomba való visszailleszkedésének támogatásában; |
| --- | --- |

W.

mivel egyes tagállamokban a helyi szociális biztonsági szolgálatok csak passzív szerepet játszanak a hajléktalanok társadalomba való visszailleszkedésének támogatásában;

| 1. | legmélyebb aggodalmát fejezi ki a több mint négymillió hajléktalan európai polgár helyzete miatt, mivel a jelenlegi egészségügyi és gazdasági válság nyomán egyre több ember esik ki a munka világából, és egyre többen függnek a szociális védelemtől; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy a lakhatáshoz való hozzáférés minden ember alapvető joga, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy az 2030-ig vessenek véget a hajléktalanságnak az Unióban, és tűzzék ki ezt a célt uniós szinten; felhívja a Bizottságot, hogy a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv keretében és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban tegyen határozottabb lépéseket a tagállamok támogatására a hajléktalanság csökkentése és felszámolása terén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a hajléktalanságot a szegénység és a nélkülözés egyik legsúlyosabb formájának tekintjük, amelyet célzott és integrált szakpolitikákkal, valamint a személyes kockázati tényezők (például az egyéni kiszolgáltatottság) és a strukturális kockázati tényezők (pl. a lakhatás és a munkanélküliség) kezelése révén, fenntartható módon meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el közös keretfogalommeghatározást és koherens mutatókat a hajléktalanságról az EU-ban, ami lehetővé tenné a hajléktalanság mértékének egységes értelmezését, szisztematikus összehasonlítását és értékelését a különböző uniós tagállamokban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy a Covid19-válság során az Európai Parlament 100 hajléktalan nőnek biztosított menedéket az épületeiben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat az adatgyűjtési mechanizmusok megerősítésének fontosságára, mivel a hajléktalanság arányát uniós szinten szisztematikusan nyomon lehetnek követni az olyan intézmények révén, mint az Eurostat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli, amit a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezéseként tett a helyzetet javításáért; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a hajléktalansággal kapcsolatos nemzeti stratégiák uniós keretrendszerére, továbbá felhívja a tagállamokat, hogy fogadják el a lakhatás elsődlegességének elvét, amely egyes tagállamok bevált gyakorlatain alapul, és amely határozott cselekvési tervek és innovatív megközelítések bevezetésével hozzájárul a hajléktalanság arányának jelentős csökkentéséhez; kijelenti, hogy az ilyen innovatív megközelítések az otthon, mint alapvető emberi jog fogalmán alapulnak, majd szélesebb körű társadalmi-munkaerőpiaci integrációs utakat alakítanak ki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy továbbra is a hajléktalanság csökkentését tűzi ki célként, beépítve azt a vonatkozó uniós ágazati politikákba, különösen, de nem kizárólag a regionális fejlesztés, az egészségügy, az emberi jogok, az ifjúság, a nemek közötti egyenlőség, a migráció és az integráció területén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget az elsődleges felelősségükből fakadó kötelességüknek a hajléktalanság elleni küzdelem terén, javítsák a megelőzés és a korai beavatkozás intézkedéseit, amelyek sok szempontból a leginkább költséghatékonyak és kárminimalizálók a hajléktalanság elleni küzdelemben, és ruházzanak proaktívabb szerepet a regionális és helyi szociális biztonsági szolgálatokra, hogy segítsék a hajléktalanokat a társadalomba való visszailleszkedésben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az ilyen stratégiák kidolgozása és végrehajtása során minisztériumok közötti és kormányközi együttműködésre, valamint a kulcsfontosságú érdekelt felek részvételére van szükség, és ösztönzi a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, valamint a veszélyeztetett vagy hajléktalanságot elszenvedő személyeknek nyújtott szolgáltatások terén tevékenykedő akkreditált nem kormányzati szervezetek és helyi hatóságok bevonásával javítsák a releváns és összehasonlítható adatok gyűjtését; |
| --- | --- |

12.

| 13. | támogatja a szociális védelemmel foglalkozó bizottság (SPC) azon tevékenységét, amelynek keretében a tagállamok az Európai Bizottsággal közösen a nyitott koordinációs módszer keretében foglalkozik a hajléktalansággal kapcsolatos kérdésekkel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy javítsa a nyomon követést és az irányítást, és folytassa a hajléktalansággal kapcsolatos finanszírozás és uniós politikák mozgósítását; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a régiók az ERFA által elérhető forrásokból fordítsanak a szociális lakhatás bővítésére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyenlő hozzáférést az olyan közszolgáltatásokhoz, mint az egészségügyi ellátás, az oktatás és a szociális szolgáltatások; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a hajléktalanok munkaerő-piaci integrációját speciális és személyre szabott támogatási, valamint a munka és a magánélet közti egyensúlyra törekvő intézkedések, integrált foglalkoztatási programok és képzések, valamint egyéb, a munkaerőpiacra való visszailleszkedést elősegítő, testre szabott és célzott programok révén; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a felülvizsgált ifjúsági garancia hozzájáruljon a fiatalok hajléktalanságának kezeléséhez; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelően hajtsák végre a szociális jogok európai pillérét, amely tükrözi a konzultációs időszak során az 19. alapelvről – lakhatás és segítségnyújtás a hajléktalanok számára – a 2021. évi cselekvési tervében tett észrevételeket, és kitart amellett, hogy jobban ki kell használni az európai szemesztert annak érdekében, hogy előrelépés történjen a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség kezelése terén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a hajléktalanok és a bizonytalan lakhatási helyzetben lévők különösen veszélyeztetettek a Covid19-válság miatt; határozottan sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre célzott intézkedéseket a hajléktalanok védelme érdekében, nyújtsanak pénzügyi támogatást az akkreditált civil szervezeteknek és a köz- és magánszféra közötti partnerségeknek, valamint támogassák a helyi önkormányzatokat a biztonságos helyek biztosításában és a kilakoltatások megelőzésében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az aktív kereső nélküli háztartások foglalkoztatási lehetőségeinek és társadalmi integrációjának javítása érdekében használják fel a meglévő eszközöket, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló eszközöket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen foglalkozzanak a hajléktalanság kérdésével, és fogadjanak el hosszú távú, közösségi alapú, a lakhatás kérdését középpontba állító, integrált nemzeti hajléktalanügyi stratégiákat, amint azt az EU szociális beruházási csomagja is ösztönzi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Tanácsot, hogy rendszeresen számoljon be az e téren elért eredményekről; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő valamennyi érdekelt fél társadalmi részvételét a hajléktalansággal kapcsolatos integrált stratégiákban, valamint hogy mozdítsák elő a szociális vállalkozásokat és az öninnovációs tevékenységeket a hajléktalanok aktív társadalmi befogadásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a hajléktalanság büntethetőségét; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak állandó és folyamatos hozzáférést a menedékhelyekhez az egész Unióban; hangsúlyozza azonban, hogy ez csak ideiglenes megoldás lehet, és nem jelenthet alternatívát az olyan strukturális megoldásokkal szemben, mint a megelőzés, valamint a hajléktalanságra adott válaszként biztosított megfelelő lakhatási és szociális támogatás; |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0194.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0033.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0350.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/7

---

P9_TA(2020)0315

A schengeni rendszer és a Covid19-válság során hozott intézkedések

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a schengeni rendszerről és a Covid19-válság során hozott intézkedésekről (2020/2801(RSP))

(2021/C 425/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 0653/2020. számú petícióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 0653/2020. számú petícióra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdésére és 67. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdésére és 67. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Amszterdami Szerződésnek a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amszterdami Szerződésnek a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvére (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (a Schengeni határ-ellenőrzési kódexről) szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (a Schengeni határ-ellenőrzési kódexről) szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a „COVID-19: A munkavállalók szabad mozgáshoz való jogának gyakorlására vonatkozó iránymutatások” című, 2020. március 30-i bizottsági közleményre (C(2020)2051), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „COVID-19: A munkavállalók szabad mozgáshoz való jogának gyakorlására vonatkozó iránymutatások” című, 2020. március 30-i bizottsági közleményre (C(2020)2051),

| — | tekintettel „A Covid19-járvány kontextusában az EU-ban dolgozó idénymunkásokról szóló iránymutatások” című, 2020. július 16-i bizottsági közleményre (C(2020)4813), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Covid19-járvány kontextusában az EU-ban dolgozó idénymunkásokról szóló iránymutatások” című, 2020. július 16-i bizottsági közleményre (C(2020)4813),

| — | tekintettel a „Covid19 – Úton a szabad mozgás visszaállításának és a belső határellenőrzések megszüntetésének szakaszos és összehangolt megközelítése felé” című, 2020. május 13-i bizottsági közleményre (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Covid19 – Úton a szabad mozgás visszaállításának és a belső határellenőrzések megszüntetésének szakaszos és összehangolt megközelítése felé” című, 2020. május 13-i bizottsági közleményre (C(2020)3250),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (3), valamint a schengeni térségnek a Covid19-világjárvány kitörését követő helyzetéről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (3), valamint a schengeni térségnek a Covid19-világjárvány kitörését követő helyzetéről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a határt átlépő munkavállalók és idénymunkások Covid19-válsággal összefüggő európai védelméről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határt átlépő munkavállalók és idénymunkások Covid19-válsággal összefüggő európai védelméről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Covid19: az egészségügyi értékelések és a kockázati besorolás uniós koordinációja, valamint a schengeni térségre és az egységes piacra gyakorolt hatások” című, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Covid19: az egészségügyi értékelések és a kockázati besorolás uniós koordinációja, valamint a schengeni térségre és az egységes piacra gyakorolt hatások” című, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a szabad mozgásnak a Covid19-világjárvány miatti korlátozására vonatkozó koordinált megközelítésről szóló, 2020. október 13-i (EU) 2020/1475 tanácsi ajánlásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabad mozgásnak a Covid19-világjárvány miatti korlátozására vonatkozó koordinált megközelítésről szóló, 2020. október 13-i (EU) 2020/1475 tanácsi ajánlásra (7),

| — | tekintettel a 0653/2020. számú petícióról a Petíciós Bizottság 2020. július 2-i ülésén folytatott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 0653/2020. számú petícióról a Petíciós Bizottság 2020. július 2-i ülésén folytatott vitára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 227. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 227. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Petíciós Bizottság megkapta a belga/német/holland/luxemburgi határrégiók képviselői által benyújtott 0653/2020. számú petíciót, amelyben aggodalmuknak adnak hangot az EU belső határainak a Covid19-világjárványra adott válaszintézkedésként történt hirtelen bezárása, valamint a különböző tagállamok által bevezetett különböző intézkedések EU-ban élő emberekre, különösen a határ menti régiókban élőkre gyakorolt következményei miatt; |
| --- | --- |

A.

mivel a Petíciós Bizottság megkapta a belga/német/holland/luxemburgi határrégiók képviselői által benyújtott 0653/2020. számú petíciót, amelyben aggodalmuknak adnak hangot az EU belső határainak a Covid19-világjárványra adott válaszintézkedésként történt hirtelen bezárása, valamint a különböző tagállamok által bevezetett különböző intézkedések EU-ban élő emberekre, különösen a határ menti régiókban élőkre gyakorolt következményei miatt;

| B. | mivel a határ menti régiók az Európai Unió területének 40 %-át teszik ki és itt él az EU népességének 30 %-a; |
| --- | --- |

B.

mivel a határ menti régiók az Európai Unió területének 40 %-át teszik ki és itt él az EU népességének 30 %-a;

| C. | mivel a schengeni vívmányok döntő fontosságúak voltak ahhoz, hogy a határ menti régiók a gazdasági és társadalmi kapcsolatok, valamint a területi együttműködés és az intézményi innováció modellrégióivá váljanak; |
| --- | --- |

C.

mivel a schengeni vívmányok döntő fontosságúak voltak ahhoz, hogy a határ menti régiók a gazdasági és társadalmi kapcsolatok, valamint a területi együttműködés és az intézményi innováció modellrégióivá váljanak;

| D. | mivel a Covid19-világjárvány komoly veszélyt jelent a közegészségre, és hatással van az EU-ban élő valamennyi ember egészségére és életére, valamint a tagállamok egészségügyi és ellátórendszereire; |
| --- | --- |

D.

mivel a Covid19-világjárvány komoly veszélyt jelent a közegészségre, és hatással van az EU-ban élő valamennyi ember egészségére és életére, valamint a tagállamok egészségügyi és ellátórendszereire;

| E. | mivel a Covid19-világjárványra adott válaszintézkedésként a tagállamok többsége visszaállította a belső határellenőrzést vagy lezárta a határokat; mivel a harmadik országokból, valamint az uniós tagállamokból a schengeni térségbe történő utazásokra vonatkozóan ideiglenes korlátozásokat vezettek be, amelyek továbbra is érvényben vannak; mivel ezeket az intézkedéseket nem hangolták össze a tagállamok között, illetve az uniós intézményekkel; |
| --- | --- |

E.

mivel a Covid19-világjárványra adott válaszintézkedésként a tagállamok többsége visszaállította a belső határellenőrzést vagy lezárta a határokat; mivel a harmadik országokból, valamint az uniós tagállamokból a schengeni térségbe történő utazásokra vonatkozóan ideiglenes korlátozásokat vezettek be, amelyek továbbra is érvényben vannak; mivel ezeket az intézkedéseket nem hangolták össze a tagállamok között, illetve az uniós intézményekkel;

| F. | mivel több mint 17 millió uniós polgár él és dolgozik az állampolgárságától eltérő uniós országban (ami a 2018. évi teljes munkaerő 3,9 %-ának felel meg); |
| --- | --- |

F.

mivel több mint 17 millió uniós polgár él és dolgozik az állampolgárságától eltérő uniós országban (ami a 2018. évi teljes munkaerő 3,9 %-ának felel meg);

| G. | mivel a Schengeni határellenőrzési kódex szerint a tagállamok a közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető komoly veszély esetén kivételes esetben és végső megoldásként bevezethetik a belső határokon történő ellenőrzést, és ennek során tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét; mivel ilyen esetben értesítést kell küldeni a többi tagállamnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

G.

mivel a Schengeni határellenőrzési kódex szerint a tagállamok a közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető komoly veszély esetén kivételes esetben és végső megoldásként bevezethetik a belső határokon történő ellenőrzést, és ennek során tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét; mivel ilyen esetben értesítést kell küldeni a többi tagállamnak és a Bizottságnak;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a belső határok nélküli térség az európai egységes piac fontos eleme; megismétli, hogy a Covid19-világjárvány olyan válság, amilyet korábban még nem tapasztaltak Európában a schengeni térség létrehozása óta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a személyek szabad mozgása a működő Európai Unió egyik sarokköve és egyik legnagyobb vívmánya; emlékeztet arra, hogy az EU-n belül növekszik a mobilitás a külföldi élet, munkavállalás, tanulás vagy vállalkozás működtetése céljából; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány alatt a határok tagállamok általi teljes vagy részleges lezárása súlyosan érintette a mozgás szabadságát; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a határok összehangolatlanul és hirtelen történt lezárása és az azt kísérő intézkedések következtében egyes személyek olyan országban rekedtek, ahol csak át akartak haladni, és hogy ezek az intézkedések súlyosan érintették a határ menti régiókban élőket azáltal, hogy korlátozták a határ átlépésére való képességüket munkavégzés, szolgáltatások nyújtása vagy igénybevétele, illetve barátok vagy családtagok meglátogatása céljából; hangsúlyozza a belső és külső határok lezárásának a nemzetközi üzleti, tudományos és idegenforgalmi ágazatra gyakorolt káros hatását; hangsúlyozza, hogy a határellenőrzések bevezetése helyett a tagállamoknak arra kellene törekedniük, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket a határátlépés lehetővé tétele érdekében, miközben biztosítják a maximális biztonságot és egészségvédelmet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani a schengeni vívmányok szabályait az intézkedéseknek a schengeni térségben – különösen a határrégiókban – történő jobb összehangolása, valamint a tagállamok közötti széttagolt megközelítés elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy a szabad mozgást korlátozó intézkedéseknek kivételnek kell maradniuk; hangsúlyozza, hogy a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban célzott intézkedésekkel kell felváltani; ösztönzi a tagállamokat, hogy enyhítsék korlátozásaikat; emlékeztet a belső határellenőrzések nélküli, teljes körűen működő schengeni térség helyreállításának fontosságára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a járvány által leginkább érintett területek nem mindig esnek egybe a nemzeti határokkal, ezért a mozgások korlátozásának az egyes régiók közegészségügyi helyzetén kell alapulnia, és rugalmasnak és helyinek kell lennie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a Bizottság és a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassák a közegészség védelmének biztosítására irányuló, folyamatban lévő és összehangolt uniós fellépést, a mozgás szabadságának tiszteletben tartása mellett; felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretekre támaszkodva fokozzák és teljes mértékben hajtsák végre az általános koordinációt célzó intézkedéseket, különös tekintettel a karanténszabályokra, a határokon átnyúló kontaktkövetésre, a tesztelési stratégiákra, a tesztelési módszerek közös értékelésére, a tesztek kölcsönös elismerésére és az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozására; úgy véli, hogy a belső határokon történő ellenőrzések újbóli bevezetésének elkerülése érdekében átfogó, megfelelő és egyértelmű közegészségügyi védelmi intézkedéseket kell alkalmazni a belső határokat átlépő személyek esetében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a Bizottság folyamatos iránymutatását, amely a Covid19-járványra adott közös uniós válasz folyamatban lévő koordinációjának részét képezi, különös tekintettel az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének végrehajtására, valamint a munkavállalók és a szolgáltatások szabad és tisztességes mozgásának gyakorlására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a világjárvány idején folytassa a tagállamok közötti és a tagállamokkal folytatott uniós szintű együttműködés és koordináció javítására és támogatására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy az olyan eszközöknek, mint a Covid19-et nyomon követő alkalmazásoknak a határokon átnyúlóan kompatibiliseknek kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyak legyenek és hogy képesek legyenek nyomon követni az utazás során bekövetkező fertőzéseket; hangsúlyozza, hogy az Unióban élők számára könnyen hozzáféhetővé kell tenni a járvánnyal összefüggésben Európa-szerte hozott utazási korlátozásokkal, valamint egészségügyi és biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos megbízható, átfogó és valós idejű információkat; ismételten hangsúlyozza a világjárvánnyal kapcsolatos többnyelvű kommunikáció fontosságát, különös tekintettel a határrégiókban használt nyelvekre; felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően aktualizálja a „Re-open EU” honlapot annak érdekében, hogy valódi egyablakos ügyintézési rendszert hozzon létre, amely megkönnyíti a járvány alatti szabad mozgást, és jelentős mértékben segíti az Unióban élőket abban, hogy visszaszerezzék szokásos életmódjukat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggasztja, hogy számos határ menti ingázó, diák és stabil párkapcsolatban élő kétnemzetiségű pár a határok lezárása vagy az utazási korlátozások miatt számos akadállyal találta magát szemben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a határrégiók sajátosságaira, ahol gyakori a határokon átnyúló ingázás; e tekintetben javasolja, hogy a határ menti régiókban élőket és a határ menti ingázó munkavállalókat mentesítsék a világjárvánnyal kapcsolatos intézkedések és korlátozások alól, ugyanakkor megkövetelve tőlük, hogy tartsák tiszteletben az érintett tagállamok egészségügyi hatóságai által a vírus terjedésének megelőzése érdekében megfogalmazott tanácsokat és intézkedéseket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a teljes körűen működő schengeni térséghez való gyors visszatérés rendkívül fontos, és függ mind a tagállamok politikai akaratától, mind pedig az intézkedések schengeni vívmányok szerinti összehangolása iránti elkötelezettségüktől; emlékeztet arra, hogy el kell kerülni minden olyan koordinálatlan és kétoldalú fellépést, amely a mobilitás és a szabad mozgás szükségtelen korlátozásához vezethet; megjegyzi, hogy a schengeni térség jövőjére vonatkozó stratégia a Bizottság egyik kulcsfontosságú kezdeményezése 2021-ben; emlékeztet arra, hogy a schengeni térség kiteljesítése több mint kívánatos, mivel az biztosítja, hogy valamennyi uniós polgár egyformán részesülhessen az uniós vívmányok előnyeiből; ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Covid19 terjedésének további tetőzései esetén a lehető leghamarabb készítsenek vészhelyzeti terveket annak érdekében, hogy az ideiglenes határellenőrzések ne váljanak középtávon félig állandóvá jellegűvé; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL C 340., 1997.11.10., 93. o.

(2)  HL L 77., 2016.3.23., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0175.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0176.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0240.

(7)  HL L 337., 2020.10.14., 3. o.

---

2020. november 25., csütörtök

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/10

---

P9_TA(2020)0318

A vállalkozások és a fogyasztók fenntartható egységes piaca felé

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a vállalkozások és a fogyasztók fenntarthatóbb egységes piaca felé (2020/2021(INI))

(2021/C 425/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 169., 191., 192. és 193. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 169., 191., 192. és 193. cikkére,

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/771 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/771 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az egységes piacra, a vállalkozások – köztük a kis- és középvállalkozások – versenyképességére, valamint az európai statisztikákra vonatkozó program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2018. június 7-i javaslatra (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacra, a vállalkozások – köztük a kis- és középvállalkozások – versenyképességére, valamint az európai statisztikákra vonatkozó program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2018. június 7-i javaslatra (COM(2018)0441),

| — | tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel a Bizottság európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i közleményére (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i közleményére (COM(2020)0066),

| — | tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098),

| — | tekintettel a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről szóló, 2017. július 4-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről szóló, 2017. július 4-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A körforgásos gazdaságról szóló csomag végrehajtása: a vegyi anyagokkal, a termékkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok kezelésének lehetőségei” című, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A körforgásos gazdaságról szóló csomag végrehajtása: a vegyi anyagokkal, a termékkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok kezelésének lehetőségei” című, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Bizottság „Behavioural Study on Consumers’ Engagement in the Circular Economy” (Viselkedéstanulmány a fogyasztóknak a körforgásos gazdaságban való részvételéről) című, 2018. októberi kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Behavioural Study on Consumers’ Engagement in the Circular Economy” (Viselkedéstanulmány a fogyasztóknak a körforgásos gazdaságban való részvételéről) című, 2018. októberi kiadványára,

| — | tekintettel a Közös Kutatóközpont „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products” (Elemzés és pontozási rendszer fejlesztése a termékek szervizeléséhez és továbbfejlesztéséhez) című, 2019. évi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Kutatóközpont „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products” (Elemzés és pontozási rendszer fejlesztése a termékek szervizeléséhez és továbbfejlesztéséhez) című, 2019. évi tanulmányára,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban” című, 2019. december 4-i jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban” című, 2019. december 4-i jelentésére;

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsága kérésére 2020. márciusban elkészült, „A termékek hosszú élettartamának elősegítése” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsága kérésére 2020. márciusban elkészült, „A termékek hosszú élettartamának elősegítése” című tanulmányra,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsága kérésére 2020. áprilisban elkészült, „Fenntartható fogyasztást és fogyasztóvédelmet szabályozó jogszabályok” című részletes elemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsága kérésére 2020. áprilisban elkészült, „Fenntartható fogyasztást és fogyasztóvédelmet szabályozó jogszabályok” című részletes elemzésre,

| — | tekintettel az Európai Fogyasztók Szervezete „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda” (Tartós áruk: Fenntarthatóbb termékek, jobb fogyasztói jogok – Fogyasztói elvárások az EU erőforrás-hatékonyságának és a körkörös gazdaság napirendjének szempontjából) című, 2015. augusztus 18-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Fogyasztók Szervezete „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda” (Tartós áruk: Fenntarthatóbb termékek, jobb fogyasztói jogok – Fogyasztói elvárások az EU erőforrás-hatékonyságának és a körkörös gazdaság napirendjének szempontjából) című, 2015. augusztus 18-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0209/2020),

| A. | mivel a természeti erőforrások megritkulása és az egyre több hulladék láttán szükségessé vált olyan fenntartható termelési és fogyasztási rendszerek kialakítása, amelyek figyelemmel vannak bolygónk korlátaira és előtérbe helyezik erőforrásaink hatékonyabb és fenntarthatóbb felhasználását; |
| --- | --- |

A.

mivel a természeti erőforrások megritkulása és az egyre több hulladék láttán szükségessé vált olyan fenntartható termelési és fogyasztási rendszerek kialakítása, amelyek figyelemmel vannak bolygónk korlátaira és előtérbe helyezik erőforrásaink hatékonyabb és fenntarthatóbb felhasználását;

| B. | mivel a Covid19-világjárvány okozta válság bebizonyította, hogy új és ellenállóbb üzleti modelleket kell kialakítani, és támogatni kell az európai vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k), a mikrovállalkozásokat és az önálló vállalkozókat; |
| --- | --- |

B.

mivel a Covid19-világjárvány okozta válság bebizonyította, hogy új és ellenállóbb üzleti modelleket kell kialakítani, és támogatni kell az európai vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k), a mikrovállalkozásokat és az önálló vállalkozókat;

| C. | mivel a fenntartható egységes piacnak tükröznie kell a Parlament ambiciózus európai zöld megállapodás elfogadására irányuló felhívását (8); mivel ezért alapvető fontosságú egy kutatáson alapuló stratégia kidolgozása a termékek tartósságának, újrafelhasználhatóságának, korszerűsíthetőségének és javíthatóságának növelése érdekében; mivel e stratégiának munkahelyeket, továbbá növekedési és innovációs lehetőségeket kell teremtenie az európai vállalkozások számára, támogatnia kell globális versenyképességüket és magas szintű fogyasztóvédelmet kell biztosítania; |
| --- | --- |

C.

mivel a fenntartható egységes piacnak tükröznie kell a Parlament ambiciózus európai zöld megállapodás elfogadására irányuló felhívását (8); mivel ezért alapvető fontosságú egy kutatáson alapuló stratégia kidolgozása a termékek tartósságának, újrafelhasználhatóságának, korszerűsíthetőségének és javíthatóságának növelése érdekében; mivel e stratégiának munkahelyeket, továbbá növekedési és innovációs lehetőségeket kell teremtenie az európai vállalkozások számára, támogatnia kell globális versenyképességüket és magas szintű fogyasztóvédelmet kell biztosítania;

| D. | mivel a közös és átfogó stratégia nem lehet azonos az univerzális megközelítéssel; mivel az egyes termékkategóriák és ágazatok sajátosságain, valamint a piaci és technológiai fejlődésen alapuló differenciált megközelítés megfelelőbb lenne; mivel a meglévő szabályok hatékony végrehajtása és érvényesítése elengedhetetlen a fenntartható egységes piac megfelelő működéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a közös és átfogó stratégia nem lehet azonos az univerzális megközelítéssel; mivel az egyes termékkategóriák és ágazatok sajátosságain, valamint a piaci és technológiai fejlődésen alapuló differenciált megközelítés megfelelőbb lenne; mivel a meglévő szabályok hatékony végrehajtása és érvényesítése elengedhetetlen a fenntartható egységes piac megfelelő működéséhez;

| E. | mivel az éghajlatsemlegesség és a körforgásos gazdaság felé való átmenet érdekében alapvető fontosságú elegendő finanszírozást mozgósítani olyan pénzügyi programokon keresztül, mint az egységes piac program, a fenntartható termékekkel kapcsolatos kutatás és fejlesztés, valamint a vállalkozásokat és a fogyasztókat célzó figyelemfelkeltő kampányok finanszírozása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatsemlegesség és a körforgásos gazdaság felé való átmenet érdekében alapvető fontosságú elegendő finanszírozást mozgósítani olyan pénzügyi programokon keresztül, mint az egységes piac program, a fenntartható termékekkel kapcsolatos kutatás és fejlesztés, valamint a vállalkozásokat és a fogyasztókat célzó figyelemfelkeltő kampányok finanszírozása érdekében;

| F. | mivel a fogyasztók készen állnak a körforgásos gazdaság felé vezető útra, és a Bizottság 2018. évi viselkedéstanulmánya szerint háromszor nagyobb valószínűséggel vásárolnak meg egy terméket, ha az tartósabbnak és javíthatóbbnak van feltüntetve, de továbbra is vannak akadályok, ideértve az információs aszimmetriát is; mivel a fogyasztók tudatosságához és a vállalkozások közötti tisztességes versenyhez egyértelmű, megbízható és átlátható információkra van szükség a termékek jellemzőiről, többek között becsült élettartamukról és javíthatóságukról; mivel ezért javítani kell a meglévő információkat, ugyanakkor azonban el kell kerülni a fogyasztók információkkal való túlterhelését is; |
| --- | --- |

F.

mivel a fogyasztók készen állnak a körforgásos gazdaság felé vezető útra, és a Bizottság 2018. évi viselkedéstanulmánya szerint háromszor nagyobb valószínűséggel vásárolnak meg egy terméket, ha az tartósabbnak és javíthatóbbnak van feltüntetve, de továbbra is vannak akadályok, ideértve az információs aszimmetriát is; mivel a fogyasztók tudatosságához és a vállalkozások közötti tisztességes versenyhez egyértelmű, megbízható és átlátható információkra van szükség a termékek jellemzőiről, többek között becsült élettartamukról és javíthatóságukról; mivel ezért javítani kell a meglévő információkat, ugyanakkor azonban el kell kerülni a fogyasztók információkkal való túlterhelését is;

| G. | mivel egy termék élettartama és öregedése különböző természetes és mesterséges tényezőktől, például összetételétől, működési módjától, javítási költségeitől, valamint a fogyasztási és használati szokásoktól függ; mivel egy termék becsült élettartamát a valós használati feltételeket tükröző objektív vizsgálatok és kritériumok alapján kell mérni, és azt a termék forgalomba hozatala előtt meg kell határozni; |
| --- | --- |

G.

mivel egy termék élettartama és öregedése különböző természetes és mesterséges tényezőktől, például összetételétől, működési módjától, javítási költségeitől, valamint a fogyasztási és használati szokásoktól függ; mivel egy termék becsült élettartamát a valós használati feltételeket tükröző objektív vizsgálatok és kritériumok alapján kell mérni, és azt a termék forgalomba hozatala előtt meg kell határozni;

| H. | mivel az (EU) 2019/771 irányelvet 2024-ig felül kell vizsgálni; mivel e felülvizsgálat előkészítése során értékelni kell számos olyan intézkedést, amelyek célja a termékek tartósságának növeléséhez és a magas szintű fogyasztóvédelem, valamint a versenyképes üzleti környezet biztosításához szükséges megfelelő feltételek megteremtése; mivel előfordulhat, hogy a kétéves jótállási időszak nem megfelelő minden, magasabb becsült élettartamú termékkategória esetében; |
| --- | --- |

H.

mivel az (EU) 2019/771 irányelvet 2024-ig felül kell vizsgálni; mivel e felülvizsgálat előkészítése során értékelni kell számos olyan intézkedést, amelyek célja a termékek tartósságának növeléséhez és a magas szintű fogyasztóvédelem, valamint a versenyképes üzleti környezet biztosításához szükséges megfelelő feltételek megteremtése; mivel előfordulhat, hogy a kétéves jótállási időszak nem megfelelő minden, magasabb becsült élettartamú termékkategória esetében;

| I. | mivel egy korábbi állásfoglalásában (9) az Európai Parlament intézkedéseket sürgetett az áruk és szoftverek tervezett elavulása problémájának orvoslására, ideértve többek között a tesztelésre vonatkozó közös fogalommeghatározás kidolgozását és a problémás gyakorlatok feltárását is; mivel az egységes piacra vonatkozóan közös stratégiát kell kidolgozni, és mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára biztosítani kell a jogbiztonságot és a bizalmat; |
| --- | --- |

I.

mivel egy korábbi állásfoglalásában (9) az Európai Parlament intézkedéseket sürgetett az áruk és szoftverek tervezett elavulása problémájának orvoslására, ideértve többek között a tesztelésre vonatkozó közös fogalommeghatározás kidolgozását és a problémás gyakorlatok feltárását is; mivel az egységes piacra vonatkozóan közös stratégiát kell kidolgozni, és mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára biztosítani kell a jogbiztonságot és a bizalmat;

| J. | mivel az elektronikus eszközök élettartamát alapvetően meghatározza a szoftverek élettartama; mivel a szoftverek egyre gyorsabban elavulnak, és ezért az elektronikus eszközöknek rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak a piacon (10); |
| --- | --- |

J.

mivel az elektronikus eszközök élettartamát alapvetően meghatározza a szoftverek élettartama; mivel a szoftverek egyre gyorsabban elavulnak, és ezért az elektronikus eszközöknek rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak a piacon (10);

| K. | mivel az uniós polgárok 79 %-a szerint a gyártóktól meg kell követelni, hogy könnyítsék meg a digitális eszközök javítását vagy egyes alkatrészeik cseréjét (11); mivel a kiváló minőségű termékek fokozzák az európai vállalkozások versenyképességét; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós polgárok 79 %-a szerint a gyártóktól meg kell követelni, hogy könnyítsék meg a digitális eszközök javítását vagy egyes alkatrészeik cseréjét (11); mivel a kiváló minőségű termékek fokozzák az európai vállalkozások versenyképességét;

| L. | mivel egy 2015 decemberében végzett felmérés (12) feltárta, hogy a fogyasztók 59 %-a nem tudja, hogy az EU-ban a jótállási időszak legalább két évig tart; mivel a fogyasztóknak a jótállási kötelezettségre vonatkozó, már meglévő, magas szintű jogokkal kapcsolatos ismeretei javíthatók lennének, és egy ilyen javulás hozzájárulhatna a termékek fenntarthatóbb kezeléséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel egy 2015 decemberében végzett felmérés (12) feltárta, hogy a fogyasztók 59 %-a nem tudja, hogy az EU-ban a jótállási időszak legalább két évig tart; mivel a fogyasztóknak a jótállási kötelezettségre vonatkozó, már meglévő, magas szintű jogokkal kapcsolatos ismeretei javíthatók lennének, és egy ilyen javulás hozzájárulhatna a termékek fenntarthatóbb kezeléséhez;

| M. | mivel az elektronikus kereskedelem mennyiségének növekedése szükségessé tette, hogy jobban ellenőrizzék a harmadik országokból érkező termékek és szolgáltatások uniós környezetvédelmi és biztonsági előírásoknak, valamint fogyasztói jogoknak való megfelelőségét; |
| --- | --- |

M.

mivel az elektronikus kereskedelem mennyiségének növekedése szükségessé tette, hogy jobban ellenőrizzék a harmadik országokból érkező termékek és szolgáltatások uniós környezetvédelmi és biztonsági előírásoknak, valamint fogyasztói jogoknak való megfelelőségét;

| N. | mivel a fenntartható egységes piac hatékony piacfelügyeletet igényel e szabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyben a piacfelügyelet és a vámhatóságok kulcsszerepet játszanak; |
| --- | --- |

N.

mivel a fenntartható egységes piac hatékony piacfelügyeletet igényel e szabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyben a piacfelügyelet és a vámhatóságok kulcsszerepet játszanak;

| O. | mivel a javítás és az újrafelhasználás kultúrájának ösztönzése, valamint a használt cikkek piacába vetett bizalom növelése gazdasági és társadalmi lehetőségek forrása lehet, munkahelyeket teremthet, és bizonyos körülmények között ösztönözheti az ipar versenyképességét; mivel bizonyos esetekben akadályok gátolják a fogyasztókat abban, hogy a javítás mellett döntsenek, például a pótalkatrészekhez való hozzáférés, a szabványosítás és az interoperabilitás, illetve a szervizszolgáltatások hiánya; mivel ez negatív hatással van a javítási ágazatra; |
| --- | --- |

O.

mivel a javítás és az újrafelhasználás kultúrájának ösztönzése, valamint a használt cikkek piacába vetett bizalom növelése gazdasági és társadalmi lehetőségek forrása lehet, munkahelyeket teremthet, és bizonyos körülmények között ösztönözheti az ipar versenyképességét; mivel bizonyos esetekben akadályok gátolják a fogyasztókat abban, hogy a javítás mellett döntsenek, például a pótalkatrészekhez való hozzáférés, a szabványosítás és az interoperabilitás, illetve a szervizszolgáltatások hiánya; mivel ez negatív hatással van a javítási ágazatra;

| P. | mivel egy Eurobarométer-felmérés (13) szerint az uniós polgárok 77 %-a inkább megjavítaná eszközét, minthogy kicserélje azt; mivel a szervizelést végző vállalkozások helyi munkahelyek és egyedi know-how forrásai lehetnek Európában; |
| --- | --- |

P.

mivel egy Eurobarométer-felmérés (13) szerint az uniós polgárok 77 %-a inkább megjavítaná eszközét, minthogy kicserélje azt; mivel a szervizelést végző vállalkozások helyi munkahelyek és egyedi know-how forrásai lehetnek Európában;

| Q. | mivel egy olyan terméktípus élettartamának meghosszabbítását, amelynek környezeti hatékonyságában jelentős javulás tapasztalható, egyensúlyba kell hozni a továbbfejlesztett termékek elterjedésével, és ezért nem szabad késleltetni az olyan innovatív technológiák bevezetését, amelyek jelentős környezeti haszonnal járhatnak; |
| --- | --- |

Q.

mivel egy olyan terméktípus élettartamának meghosszabbítását, amelynek környezeti hatékonyságában jelentős javulás tapasztalható, egyensúlyba kell hozni a továbbfejlesztett termékek elterjedésével, és ezért nem szabad késleltetni az olyan innovatív technológiák bevezetését, amelyek jelentős környezeti haszonnal járhatnak;

| R. | mivel a fokozódó digitalizáció új csatornákat biztosít társadalmaink számára az információmegosztáshoz, és hozzájárul a felelősségen, az átláthatóságon, az információmegosztáson és az erőforrások hatékonyabb felhasználásán alapuló, fenntartható piac kialakításához; |
| --- | --- |

R.

mivel a fokozódó digitalizáció új csatornákat biztosít társadalmaink számára az információmegosztáshoz, és hozzájárul a felelősségen, az átláthatóságon, az információmegosztáson és az erőforrások hatékonyabb felhasználásán alapuló, fenntartható piac kialakításához;

| S. | mivel az online platformok jobban eleget tehetnének arra vonatkozó felelősségüknek, hogy az általuk kínált termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban megbízható információkat szolgáltassanak a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

S.

mivel az online platformok jobban eleget tehetnének arra vonatkozó felelősségüknek, hogy az általuk kínált termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban megbízható információkat szolgáltassanak a fogyasztók számára;

| T. | mivel a digitális ágazat hozzájárul az innovációhoz és a fenntartható gazdaság előmozdításához; mivel az ágazat infrastruktúrájának energia- és erőforrás-fogyasztása tekintetében foglalkozni kell a környezetre gyakorolt hatással; mivel a csomagolás és a szállítás fenntarthatóbb eszközei elengedhetetlenek a körforgásos gazdaság létrehozásához; |
| --- | --- |

T.

mivel a digitális ágazat hozzájárul az innovációhoz és a fenntartható gazdaság előmozdításához; mivel az ágazat infrastruktúrájának energia- és erőforrás-fogyasztása tekintetében foglalkozni kell a környezetre gyakorolt hatással; mivel a csomagolás és a szállítás fenntarthatóbb eszközei elengedhetetlenek a körforgásos gazdaság létrehozásához;

| U. | mivel a zöld és fenntartható közbeszerzés olyan stratégiai eszköz, amely más fontos szakpolitikákkal együtt hozzájárulhat Európa ipari átalakulásához, valamint az európai ipar ellenálló képességének és nyitott stratégiai autonómiájának megerősítéséhez; mivel a fenntartható közbeszerzés stratégiai alkalmazása előnyös lehet mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára, mivel növeli a fenntartható áruk iránti keresletet és azok kínálatát, valamint költséghatékonyabbá és vonzóvá teszi ezeket a termékeket a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

U.

mivel a zöld és fenntartható közbeszerzés olyan stratégiai eszköz, amely más fontos szakpolitikákkal együtt hozzájárulhat Európa ipari átalakulásához, valamint az európai ipar ellenálló képességének és nyitott stratégiai autonómiájának megerősítéséhez; mivel a fenntartható közbeszerzés stratégiai alkalmazása előnyös lehet mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára, mivel növeli a fenntartható áruk iránti keresletet és azok kínálatát, valamint költséghatékonyabbá és vonzóvá teszi ezeket a termékeket a fogyasztók számára;

| V. | mivel a környezetbarát jellegre vonatkozó félrevezető állításokat és a „zöldrefestési gyakorlatokat” hatékony módszerekkel kell kezelni, ideértve az ilyen állítások igazolásának módját is; |
| --- | --- |

V.

mivel a környezetbarát jellegre vonatkozó félrevezető állításokat és a „zöldrefestési gyakorlatokat” hatékony módszerekkel kell kezelni, ideértve az ilyen állítások igazolásának módját is;

| W. | mivel a reklám hatással van a fogyasztás szintjére és a fogyasztási szerkezetre; mivel a reklámok segíthetik a vállalkozásokat és a fogyasztókat abban, hogy megalapozott és fenntartható döntéseket hozzanak; |
| --- | --- |

W.

mivel a reklám hatással van a fogyasztás szintjére és a fogyasztási szerkezetre; mivel a reklámok segíthetik a vállalkozásokat és a fogyasztókat abban, hogy megalapozott és fenntartható döntéseket hozzanak;

| 1. | üdvözli a Bizottság körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervét, és azt a kinyilvánított szándékot, hogy népszerűsítsék a könnyebben javítható, újrafelhasználható és újrafeldolgozható tartós termékeket, miközben lépéseket tesznek annak érdekében is, hogy támogassák a fogyasztókat ebben az átállásban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy minden fenntartható egységes piaci stratégiának méltányos, kiegyensúlyozott és arányos módon kell ötvöznie a fenntarthatóság, a fogyasztóvédelem és a magas versenyképességű szociális piacgazdaság elvét; hangsúlyozza, hogy minden lehetséges szabályozási intézkedésnek ezeken az elveken kell alapulnia, környezetvédelmi szempontból költséghatékonynak kell lennie, és mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára előnyösnek kell lennie annak érdekében, hogy felkarolják a zöld átállás ügyét a belső piacon; hangsúlyozza, hogy a szabályozási intézkedéseknek versenyelőnyt kell teremteniük az európai vállalkozások számára, nem róhatnak rájuk aránytalan pénzügyi terhet, elő kell mozdítaniuk az innovációt és ösztönözniük kell a fenntartható technológiákba való beruházásokat, továbbá erősíteniük kell az európai versenyképességet és végső soron a fogyasztóvédelmet; rámutat, hogy minden tervezett szabályozási intézkedést hatásvizsgálatnak kell kísérnie, és ezeknek mindig figyelembe kell venniük a piaci fejleményeket és a fogyasztók igényeit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy mutasson határozott politikai ambíciót a soron következő vonatkozó javaslatok – például „a fogyasztók felkészítése a zöld átállásra” és a fenntartható termékpolitikára vonatkozó kezdeményezés – kidolgozása, elfogadása és végrehajtása során, amelyeket teljes mértékben össze kell hangolni az EU éghajlat-politikai és egyéb környezetvédelmi célkitűzéseivel az értékláncok körforgásos jellegének, az erőforrás-hatékonyságnak és a másodlagos nyersanyagok felhasználásának javítása, a hulladékkeletkezés minimalizálása és a mérgező anyagoktól mentes körforgásos gazdaság megvalósítása érdekében; hangsúlyozza a meglévő kötelezettségek és normák időben történő végrehajtásának és betartásának fontosságát; sürgeti a Bizottságot, hogy ne halassza tovább ezeket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a jól működő egységes piac az EU zöld és digitális átállásának hatékony eszköze, többek között a globalizált gazdaságban betöltött szerepe tekintetében; kiemeli, hogy az egységes piac kiteljesítése és elmélyítése – többek között a meglévő jogszabályok hatékony végrehajtása és a fennmaradó indokolatlan és aránytalan akadályok kezelése révén – előfeltétele annak, hogy az EU-ban megvalósuljon a fenntarthatóbb termelés és fogyasztás; felszólít a belső piac átlátható irányítására, valamint hatékonyabb és jobb nyomon követésre; úgy véli, hogy a fenntarthatóbb egységes piac jogi keretének elő kell mozdítania az innovációt és a fenntartható technológia fejlesztését, ösztönöznie kell a vállalatokat a fenntarthatóbb üzleti modellekre való átállásra, és ezáltal hozzá kell járulnia a fenntartható gazdasági fellendüléshez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fogyasztás együtt jár a fenntartható termeléssel, és hogy a gazdasági szereplőket ösztönözni kell arra, hogy a termékek és szolgáltatások tartósságát a tervezési szakasztól kezdve, illetve a belső piacon történő forgalomba hozatalukkor vagy a szolgáltatások nyújtásakor vegyék figyelembe annak érdekében, hogy biztonságos, fenntartható, költséghatékony és vonzó választási lehetőségeket biztosítsanak a fogyasztók számára; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan intézkedéseket, amelyek különbséget tesznek az egyes termékkategóriák között és a jelentős környezeti hatással járó ágazatok tekintetében, ami javítani fogja a termékek tartósságát, beleértve becsült élettartamukat, újrafelhasználhatóságukat, korszerűsíthetőségüket, javíthatóságukat és újrafeldolgozhatóságukat; |
| --- | --- |

5.

Fogyasztói jogok és küzdelem a tervezett elavulás ellen

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy a vállalkozások és a fogyasztók támogatása, valamint a fenntartható termelési és fogyasztási minták ösztönzése érdekében az érdekelt felekkel konzultálva dolgozzon ki átfogó stratégiát, amely a termékkategóriák közötti különbségtételt célzó intézkedéseket tartalmaz és figyelembe veszi a piaci és technológiai fejleményeket; megjegyzi, hogy ennek a stratégiának a következő intézkedéseket kell tartalmaznia:






  a) | határozza meg a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatást a termék becsült élettartamáról (amelyet években és/vagy használati ciklusokban kell kifejezni, és a termék forgalomba hozatala előtt objektív és szabványosított módszerrel kell meghatározni, amely többek között a valós használati feltételeken, valamint a használat intenzitásában és a természeti tényezőkben mutatkozó különbségeken alapul) és javíthatóságáról, szem előtt tartva, hogy ezeket az információkat világos és érthető módon kell biztosítani a fogyasztók megtévesztésének és információkkal való túlterhelésének elkerülése érdekében, és hogy ez legyen a termék egyik fő jellemzője a 2011/83/EU és a 2005/29/EK irányelv értelmében, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

határozza meg a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatást a termék becsült élettartamáról (amelyet években és/vagy használati ciklusokban kell kifejezni, és a termék forgalomba hozatala előtt objektív és szabványosított módszerrel kell meghatározni, amely többek között a valós használati feltételeken, valamint a használat intenzitásában és a természeti tényezőkben mutatkozó különbségeken alapul) és javíthatóságáról, szem előtt tartva, hogy ezeket az információkat világos és érthető módon kell biztosítani a fogyasztók megtévesztésének és információkkal való túlterhelésének elkerülése érdekében, és hogy ez legyen a termék egyik fő jellemzője a 2011/83/EU és a 2005/29/EK irányelv értelmében,

| b) | kötelező címkézés kidolgozása és bevezetése annak érdekében, hogy a fogyasztók a vásárlás időpontjában egyértelmű, azonnal látható és könnyen érthető tájékoztatást kapjanak a termék becsült élettartamáról és javíthatóságáról; hangsúlyozza, hogy ezt a címkézési rendszert valamennyi érdekelt fél bevonásával kell kialakítani, harmonizált kutatáson alapuló és átlátható szabványok alapján, a negatív környezeti hatások csökkentésének és a fogyasztók védelmének relevanciáját, arányosságát és hatékonyságát bizonyító hatásvizsgálatokat követve; úgy véli, hogy ennek a címkézésnek magában kell foglalnia a tartósságra és a javíthatóságra vonatkozó információkat, például a javíthatósági pontszámot, és környezetvédelmi teljesítménymutató formáját öltheti, amely termékkategóriánként a termékek teljes életciklusa során számos kritériumot figyelembe vesz; |
| --- | --- |

b)

kötelező címkézés kidolgozása és bevezetése annak érdekében, hogy a fogyasztók a vásárlás időpontjában egyértelmű, azonnal látható és könnyen érthető tájékoztatást kapjanak a termék becsült élettartamáról és javíthatóságáról; hangsúlyozza, hogy ezt a címkézési rendszert valamennyi érdekelt fél bevonásával kell kialakítani, harmonizált kutatáson alapuló és átlátható szabványok alapján, a negatív környezeti hatások csökkentésének és a fogyasztók védelmének relevanciáját, arányosságát és hatékonyságát bizonyító hatásvizsgálatokat követve; úgy véli, hogy ennek a címkézésnek magában kell foglalnia a tartósságra és a javíthatóságra vonatkozó információkat, például a javíthatósági pontszámot, és környezetvédelmi teljesítménymutató formáját öltheti, amely termékkategóriánként a termékek teljes életciklusa során számos kritériumot figyelembe vesz;

| c) | erősítse meg az uniós ökocímke szerepét az iparban való alkalmazásának, valamint a fogyasztók tudatosságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

c)

erősítse meg az uniós ökocímke szerepét az iparban való alkalmazásának, valamint a fogyasztók tudatosságának növelése érdekében;

| d) | költség-/környezetvédelmi hatékonysági elemzés alapján mérje fel, hogy mely termékkategóriák alkalmasak a leginkább arra, hogy fogyasztásmérővel lássák el őket, a fogyasztók tájékoztatásának és a termékkarbantartásnak a javítása, a termékek hosszú távú használatának az újrafelhasználás megkönnyítésével történő ösztönzése, valamint az újrafelhasználás és a használt termékekkel kapcsolatos üzleti modellek ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

d)

költség-/környezetvédelmi hatékonysági elemzés alapján mérje fel, hogy mely termékkategóriák alkalmasak a leginkább arra, hogy fogyasztásmérővel lássák el őket, a fogyasztók tájékoztatásának és a termékkarbantartásnak a javítása, a termékek hosszú távú használatának az újrafelhasználás megkönnyítésével történő ösztönzése, valamint az újrafelhasználás és a használt termékekkel kapcsolatos üzleti modellek ösztönzése céljából;

| e) | az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése céljából értékelje, hogy a jótállás időtartamát miként lehetne jobban összhangba hozni egy adott termékkategória becsült élettartamával, valamint hogy a meg nem felelés esetén a fordított bizonyítási teher időszakának meghosszabbítása hogyan növelné a fogyasztók és a vállalkozások lehetőségét arra, hogy fenntartható döntéseket hozzanak; kéri, hogy ebben a hatásvizsgálatban vegyék figyelembe az ilyen lehetséges meghosszabbításoknak az árakra, a termékek várható élettartamára, a kereskedelmi garanciarendszerekre és a független javítási szolgáltatásokra gyakorolt lehetséges hatásait; |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése céljából értékelje, hogy a jótállás időtartamát miként lehetne jobban összhangba hozni egy adott termékkategória becsült élettartamával, valamint hogy a meg nem felelés esetén a fordított bizonyítási teher időszakának meghosszabbítása hogyan növelné a fogyasztók és a vállalkozások lehetőségét arra, hogy fenntartható döntéseket hozzanak; kéri, hogy ebben a hatásvizsgálatban vegyék figyelembe az ilyen lehetséges meghosszabbításoknak az árakra, a termékek várható élettartamára, a kereskedelmi garanciarendszerekre és a független javítási szolgáltatásokra gyakorolt lehetséges hatásait;

| f) | az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése érdekében tanulmányozza annak megvalósíthatóságát, hogy az eladók gyártókkal szembeni pozícióját megerősítsék egy közös gyártói-eladói felelősségi mechanizmusnak a jogi garanciarendszer keretében történő bevezetése révén; |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése érdekében tanulmányozza annak megvalósíthatóságát, hogy az eladók gyártókkal szembeni pozícióját megerősítsék egy közös gyártói-eladói felelősségi mechanizmusnak a jogi garanciarendszer keretében történő bevezetése révén;

| g) | kezelje a termékek korai elavulást azáltal, hogy fontolóra veszi a 2005/29/EK irányelv I. mellékletében szereplő jegyzék kiegészítését azokkal a gyakorlatokkal, amelyek lerövidítik a termék élettartamát, a termék helyettesítési arányának növelése és a termékek, köztük a szoftverek javíthatóságának indokolatlan korlátozása érdekében; hangsúlyozza, hogy ezeket a gyakorlatokat objektív és közös fogalommeghatározás alapján egyértelműen meg kell határozni, figyelembe véve valamennyi érdekelt fél, például a kutatóintézetek, valamint a fogyasztói, üzleti és környezetvédelmi szervezetek értékelését; |
| --- | --- |

g)

kezelje a termékek korai elavulást azáltal, hogy fontolóra veszi a 2005/29/EK irányelv I. mellékletében szereplő jegyzék kiegészítését azokkal a gyakorlatokkal, amelyek lerövidítik a termék élettartamát, a termék helyettesítési arányának növelése és a termékek, köztük a szoftverek javíthatóságának indokolatlan korlátozása érdekében; hangsúlyozza, hogy ezeket a gyakorlatokat objektív és közös fogalommeghatározás alapján egyértelműen meg kell határozni, figyelembe véve valamennyi érdekelt fél, például a kutatóintézetek, valamint a fogyasztói, üzleti és környezetvédelmi szervezetek értékelését;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a digitális elemeket tartalmazó áruk különös figyelmet igényelnek, és hogy az (EU) 2019/771 irányelv 2024-ig elvégzendő felülvizsgálata során a következő elemeket kell figyelembe venni:






  a) | a korrekciós frissítéseknek – azaz biztonsági és megfelelőségi frissítéseknek – az eszköz becsült élettartama alatt, termékkategóriánként folytatódniuk kell, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

a korrekciós frissítéseknek – azaz biztonsági és megfelelőségi frissítéseknek – az eszköz becsült élettartama alatt, termékkategóriánként folytatódniuk kell,

| b) | a korrekciós frissítéseket el kell különíteni a fejlesztést szolgáló frissítésektől, amelyeknek visszafordíthatónak kell lenniük, és a frissítések soha nem csökkenthetik az áruk teljesítményét vagy reagálóképességét, |
| --- | --- |

b)

a korrekciós frissítéseket el kell különíteni a fejlesztést szolgáló frissítésektől, amelyeknek visszafordíthatónak kell lenniük, és a frissítések soha nem csökkenthetik az áruk teljesítményét vagy reagálóképességét,

| c) | az eladónak a vásárlás időpontjában tájékoztatnia kell a fogyasztókat arról az időszakról, amely alatt az áruk megvásárlásakor szállított szoftverhez várhatóan még készülnek frissítések, oly módon, hogy az összeegyeztethető legyen az innovációval és az esetleges jövőbeli piaci fejleményekkel, valamint azok sajátosságairól és az eszköz teljesítményére gyakorolt hatásukról annak biztosítása érdekében, hogy az áruk megőrizzék megfelelőségüket és biztonságukat; |
| --- | --- |

c)

az eladónak a vásárlás időpontjában tájékoztatnia kell a fogyasztókat arról az időszakról, amely alatt az áruk megvásárlásakor szállított szoftverhez várhatóan még készülnek frissítések, oly módon, hogy az összeegyeztethető legyen az innovációval és az esetleges jövőbeli piaci fejleményekkel, valamint azok sajátosságairól és az eszköz teljesítményére gyakorolt hatásukról annak biztosítása érdekében, hogy az áruk megőrizzék megfelelőségüket és biztonságukat;

| 8. | hangsúlyozza, hogy szükség van egyszerű, hatékony és végrehajtható jogorvoslati lehetőségekre, a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt; emlékeztet rá, hogy a fogyasztót megfelelően tájékoztatni kell jogairól és a jogorvoslati lehetőségekről; kéri, hogy a többéves pénzügyi keret egységes piacra vonatkozó programja keretében finanszírozzanak olyan intézkedéseket, amelyek célja az információhiány kezelése, valamint a fogyasztói, üzleti és környezetvédelmi szövetségek kezdeményezéseinek támogatása; úgy véli, hogy a tagállamoknak tájékoztató kampányokat kell folytatniuk a fogyasztóvédelem és a fogyasztói bizalom növelése érdekében, különösen a kiszolgáltatott csoportok körében, és felhívja a Bizottságot, hogy az egységes digitális ügyfélkapun keresztül nyújtson megfelelő tájékoztatást a fogyasztók számára az őket megillető jogokról; kiemeli, hogy a kkv-knak, a mikrovállalkozásoknak és az önálló vállalkozóknak célzott támogatásra, többek között pénzügyi támogatásra van szükségük a fogyasztóvédelem területén fennálló jogi kötelezettségeik megismerése és teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az egységes piacon forgalomba hozott számos termék, különösen az online piacterek révén értékesített és az EU-n kívülről importált bizonyos termékek nem felelnek meg a termékbiztonságra és a fenntarthatósági követelményekre vonatkozó uniós jogszabályoknak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az uniós vállalatok és a nemzetközi versenytársak számára, valamint hogy jobb piacfelügyelet révén biztonságos és fenntartható termékeket biztosítsanak a fogyasztók számára, valamint az egész EU-ban azonos vámellenőrzési standardokat mind a hagyományos, mind az online vállalkozások számára; emlékeztet arra, hogy e feladat teljesítése érdekében a piacfelügyeleti hatóságokat az (EU) 2019/1020 rendelettel összhangban megfelelő pénzügyi, technikai, információs és emberi erőforrásokkal kell ellátni, ezért felkéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak erről, és a Bizottságot, hogy gondoskodjon a rendelet megfelelő végrehajtásáról; hangsúlyozza, hogy jelentősen fokozni kell a RAPEX-rendszer és az online piacterek és platformok közötti interakciót; |
| --- | --- |

9.

A javítások megkönnyítése

| 10. | kéri, hogy a cserealkatrészek rendelkezésre állására, a szoftverfrissítésekre és a termék javíthatóságára vonatkozó alábbi információkat tegyék világos és könnyen olvasható módon elérhetővé a vásárláskor: a cserealkatrészek rendelkezésre állásának a beszerzés időpontjától számított becsült időtartama, a pótalkatrészek vásárláskori átlagára, az ajánlott várható szállítási és javítási idő, valamint adott esetben a javítási és karbantartási szolgáltatásokra vonatkozó információk; kéri továbbá ezen információk feltüntetését a termékdokumentációban, a leggyakrabban előforduló hibák összefoglalásával és azok kijavításának módjával együtt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy vezesse be a fogyasztók „javításhoz való jogát” annak érdekében, hogy a javítások szisztematikussá, költséghatékonyabbá és vonzóvá váljanak, figyelembe véve a különböző termékkategóriák sajátosságait, a környezetbarát tervezésről szóló irányelv alapján számos háztartási készülék tekintetében már meghozott intézkedések mintájára:






  a) | biztosítva a javítási ágazat szereplői, köztük a független javítóműhelyek és a fogyasztók számára a javítás és karbantartás elvégzéséhez szükséges javítási és karbantartási információkhoz való ingyenes hozzáférést, ideértve a diagnosztikai eszközökre, a pótalkatrészekre, a szoftverekre és a frissítésekre vonatkozó információkat is, szem előtt tartva a fogyasztók biztonságára vonatkozó követelményeket, az (EU) 2016/943 irányelv sérelme nélkül, |
| --- | --- | --- |

11.

a)

biztosítva a javítási ágazat szereplői, köztük a független javítóműhelyek és a fogyasztók számára a javítás és karbantartás elvégzéséhez szükséges javítási és karbantartási információkhoz való ingyenes hozzáférést, ideértve a diagnosztikai eszközökre, a pótalkatrészekre, a szoftverekre és a frissítésekre vonatkozó információkat is, szem előtt tartva a fogyasztók biztonságára vonatkozó követelményeket, az (EU) 2016/943 irányelv sérelme nélkül,

| b) | ösztönözve a pótalkatrészek szabványosítását az interoperabilitás érdekében, tiszteletben tartva a termékbiztonság követelményeit és lehetővé téve az innovációt; |
| --- | --- |

b)

ösztönözve a pótalkatrészek szabványosítását az interoperabilitás érdekében, tiszteletben tartva a termékbiztonság követelményeit és lehetővé téve az innovációt;

| c) | megállapítva a cserealkatrészek rendelkezésre állásának minimális, kötelező időszakát, amely tükrözi a termék becsült élettartamát a termék utolsó példányának forgalomba hozatalát követően, valamint termékkategóriánként ésszerű maximális szállítási időt állapítva meg a pótalkatrészek rendelkezésre bocsátására, a 2019. október 1-jén elfogadott környezettudatos tervezésre vonatkozó végrehajtási rendeletekkel összhangban, amelyeket ki kell terjeszteni a termékek szélesebb körére, |
| --- | --- |

c)

megállapítva a cserealkatrészek rendelkezésre állásának minimális, kötelező időszakát, amely tükrözi a termék becsült élettartamát a termék utolsó példányának forgalomba hozatalát követően, valamint termékkategóriánként ésszerű maximális szállítási időt állapítva meg a pótalkatrészek rendelkezésre bocsátására, a 2019. október 1-jén elfogadott környezettudatos tervezésre vonatkozó végrehajtási rendeletekkel összhangban, amelyeket ki kell terjeszteni a termékek szélesebb körére,

| d) | biztosítva, hogy a pótalkatrész ára a teljes termék árához viszonyítva ésszerű és ezért költséghatékony legyen, és hogy a független és hivatalos javítóműhelyek, valamint a fogyasztók tisztességtelen akadályok nélkül hozzáférjenek a szükséges pótalkatrészekhez, |
| --- | --- |

d)

biztosítva, hogy a pótalkatrész ára a teljes termék árához viszonyítva ésszerű és ezért költséghatékony legyen, és hogy a független és hivatalos javítóműhelyek, valamint a fogyasztók tisztességtelen akadályok nélkül hozzáférjenek a szükséges pótalkatrészekhez,

| e) | az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése során a cserével szemben a termék javítását ösztönözve a szavatosság meghosszabbítása vagy a javítást választó fogyasztók számára a szavatossági időszakok újrakezdése révén, valamint a fogyasztókra és a vállalkozásokra vonatkozó költséghatékonysági elemzés fényében, továbbá biztosítva, hogy az eladók mindig tájékoztassák a fogyasztókat a javítás lehetőségéről és a kapcsolódó jótállási jogokról, |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése során a cserével szemben a termék javítását ösztönözve a szavatosság meghosszabbítása vagy a javítást választó fogyasztók számára a szavatossági időszakok újrakezdése révén, valamint a fogyasztókra és a vállalkozásokra vonatkozó költséghatékonysági elemzés fényében, továbbá biztosítva, hogy az eladók mindig tájékoztassák a fogyasztókat a javítás lehetőségéről és a kapcsolódó jótállási jogokról,

| f) | értékelve, hogy miként lehetne megkönnyíteni a javításokat azáltal, hogy az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése során, uniós szinten jogi garanciát hoznak létre a szakszerviz által kicserélt alkatrészekre, amennyiben az árukra már nem vonatkozik jogi vagy kereskedelmi garancia, |
| --- | --- |

f)

értékelve, hogy miként lehetne megkönnyíteni a javításokat azáltal, hogy az (EU) 2019/771 irányelv felülvizsgálatának előkészítése során, uniós szinten jogi garanciát hoznak létre a szakszerviz által kicserélt alkatrészekre, amennyiben az árukra már nem vonatkozik jogi vagy kereskedelmi garancia,

| g) | támogatva a tagállamokat abban, hogy hozzanak létre olyan ösztönzőket, mint például a „kézműves bónusz”, amely elősegíti a javításokat – különösen a jótállási kötelezettség lejártát követően – a bizonyos javításokat hivatalos/független szervizek révén elvégző fogyasztók számára; |
| --- | --- |

g)

támogatva a tagállamokat abban, hogy hozzanak létre olyan ösztönzőket, mint például a „kézműves bónusz”, amely elősegíti a javításokat – különösen a jótállási kötelezettség lejártát követően – a bizonyos javításokat hivatalos/független szervizek révén elvégző fogyasztók számára;

Átfogó stratégia az újrafelhasználás kultúrájának meghonosítása érdekében

| 12. | üdvözli, hogy a Bizottság fontolóra vette az eladatlan vagy a szavatosságukat megőrző áruk üzemkész állapotban való megsemmisítésének megakadályozására irányuló kötelező intézkedések bevezetését és az újrafelhasználásra vonatkozó számszerűsített célok megállapítását, többek között a hulladékokról szóló keretirányelvnek, valamint a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelvnek megfelelő betétdíjas rendszerek bevezetése révén; hangsúlyozza, hogy elsőbbségi hozzáférést kell biztosítani a hulladéklerakókhoz az új fenntartható üzleti modellek számára, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is ösztönözzék a fenntartható hulladékgazdálkodást; hangsúlyozza egy olyan stratégia szükségességét, amely megvizsgálja és kezeli a javítás, a viszonteladás, az újrafelhasználás és az adományozás jogi akadályait az erőforrások hatékonyabb és fenntarthatóbb felhasználásának biztosítása, valamint a másodlagos nyersanyagok belső piacának megerősítése érdekében, a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül, többek között a fokozott szabványosítás révén; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy fontos fellendíteni a körforgásos és fenntartható gazdasági modelleket, amelyek minimalizálják a termékek megsemmisítését, és elősegítik a javításokat és az újrafelhasználást; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az ilyen modellek használatát, megőrizve azok költséghatékonyságát és vonzerejét, valamint garantálva a fogyasztóvédelem magas szintjét, továbbá ösztönözze a tagállamokat, hogy a fogyasztók és a vállalkozások számára szervezett oktatási kampányok és képzések révén hívják fel a figyelmet ezekre a modellekre; hangsúlyozza a kutatási és fejlesztési beruházások fontosságát ezen a területen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a vállalatok által a javításra való hajlandóság csökkentése érdekében alkalmazott gyakorlatokat, amelyek korlátozzák a javításhoz való jogot, és szűkítik a fogyasztók javítási lehetőségeit; felhív egyrészt a szellemitulajdon-jog érvényesítését védelmező, másrészt a független javítóknak hatékony támogatást nyújtó kiegyensúlyozott megközelítés alkalmazására a fogyasztók választási lehetőségeinek elősegítése és az általánosan fenntartható egységes piac megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy szükséges használt áruk vásárlására irányuló ösztönzőket teremteni a fogyasztók számára; hangsúlyozza, hogy a jótállás átruházása egy, még jótállás alá tartozó termék újraeladása esetén növelné a fogyasztói bizalmat ezen a piacon; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy az első vevő garanciája milyen mértékben volna átruházható további vevőkre későbbi értékesítések esetén, különösen a digitális termékútlevél összefüggésében; felszólít továbbá annak értékelésére, hogy szükséges-e az (EU) 2019/771 irányelvben előírt jótállási rendszer hatálya alá tartozó használt termékekre vonatkozó kivételi záradék felülvizsgálata az irányelv felülvizsgálata során, a használt termékek újraeladásán és újrafelhasználásán alapú üzleti modellekre gyakorolt lehetséges hatások vizsgálatát követően; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a felújított és feljavított áruk egyértelmű meghatározását, valamint az ilyen árukra vonatkozó kiterjesztett kereskedelmi garanciák önkéntes rendszerének széles körű bevezetését az eredeti jogi garanciák kiegészítése és annak megakadályozása érdekében, hogy a fogyasztók jogellenes gyakorlatoknak legyenek kitéve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások egységes piacának kiteljesítése döntő módon hozzá fog járulni a fenntarthatóbb belső piacra való átálláshoz; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a szolgáltatások jól működő belső piacának megvalósítása érdekében, továbbá hogy jelentős mértékben fokozza a meglévő jogszabályok végrehajtásának megerősítésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiemeli a szolgáltatói ágazat által a javítások és egyéb új üzleti modellek hozzáférhetőségének növelésében játszott szerepet; üdvözli különösen a fogyasztást a termék fizikai birtoklásától függetlenítő üzleti modellek kialakítását, amelyekben a termék funkciója kerül értékesítésre, ugyanakkor szorgalmazza a funkcionalitás gazdasága hatásainak és az esetleges visszahatásainak alapos elemzését mind a környezeti hatások, mind pedig a fogyasztókra és pénzügyi érdekeire gyakorolt hatások tekintetében; hangsúlyozza, hogy az internetalapú szolgáltatások fejlesztése, a marketing új formái (bérletek, lízingek, továbbá a termék, mint szolgáltatás stb.) és a szervizek rendelkezésre állása hozzájárulhat a termékek élettartamának meghosszabbításához, és növelheti a fogyasztók tudatosságát és bizalmát az ilyen termékek iránt; felhívja a Bizottságot, hogy az Egységes piac program és a többéves pénzügyi keret egyéb vonatkozó programjai keretében nyújtott célzott pénzügyi támogatás révén mozdítsa elő ezen új üzleti modellek kidolgozását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólít olyan nemzeti tájékoztató kampányok és megfelelő mechanizmusok kidolgozására, amelyek arra ösztönzik a fogyasztókat, hogy a használt áruk javítása és használata révén hosszabbítsák meg a termékek élettartamát, valamint felhívják a figyelmet a fenntartható innovatív technológiák hozzáadott értékére; kéri a Bizottságot és a nemzeti hatóságokat, hogy támogassák a nemzeti és helyi szintű illetékes hatóságokat, valamint a vállalatokat és szövetségeket – technikai és pénzügyi szempontból egyaránt – a többéves pénzügyi keret egységes piacra vonatkozó programja keretében a fenti figyelemfelkeltő kampányok lefolytatásában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólít valamennyi vállalatot és szervezetet, hogy környezeti teljesítményük javítása érdekében regisztrálják magukat az EU környezetvédelmi vezetési és hitelesítési (EMAS) rendszerében; érdeklődéssel várja a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv közelgő felülvizsgálatát, amelynek nyomán jelentősen javulnia kell a vállalatok környezeti teljesítményére vonatkozó információk hozzáférhetőségének; |
| --- | --- |

20.

Digitális stratégia a fenntartható piac szolgálatában

| 21. | üdvözli az intelligens körforgásos alkalmazások közös európai adatterének bejelentését, valamint a Bizottság azon törekvését, hogy digitális „termékútlevelet” alakítson ki a termék előállítási feltételeire, tartósságára, összetételére, az újrahasználatára, a javítására, a bontási lehetőségekre és az életciklus végi kezelésre vonatkozó információk nyomon követhetőségének és hozzáférhetőségének javítása érdekében, figyelembe véve az arányosság elvét és a vállalkozások költségeit, valamint különös figyelmet fordítva a kkv-k, a mikrovállalkozások és az önálló vállalkozók igényeire; kéri, hogy ezt az eszközt az ágazattal és a főbb érintettekkel való szoros együttműködésben alakítsák ki; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat a digitális technológiák hozzájárulására az innovációhoz és a körforgásos gazdaság erősödéséhez; kéri a Bizottságot, hogy alakítson ki szabványokat és protokollokat az interoperábilis adatokhoz való hozzáférés és felhasználásuk tekintetében a vállalatok, beruházók és hatóságok közötti hatékony adatcsere, valamint új, adatközpontú körforgásos üzleti lehetőségek lehetővé tétele érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a fenntartható technológiák területén történő kutatások és innováció finanszírozását az új többéves pénzügyi terv keretében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a digitális ágazat és az online fogyasztás jelentős környezeti hatással jár mind a javak előállítása, mind a szolgáltatásnyújtás tekintetében, és felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy egy – a termékek életciklusának elemzésére támaszkodó – európai digitális fenntarthatósági index hogyan segítené elő a digitális technológiák fenntartható előállítását és fogyasztását; rámutat, hogy az ilyen környezeti hatások csökkentésére irányuló gyakorlatoknak – mint például a csomagolás csökkentése és a fenntarthatóbb csomagolás fejlesztése – a fenntartható egységes piacra irányuló stratégia részét kell képezniük; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hozzáteszi, hogy fel kell hívni a figyelmet a szükségtelen adatok, például a nem használt alkalmazások, fájlok, videók, fényképek és kéretlen levelek potenciális környezeti lábnyomára; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a digitális gyakorlatok és infrastruktúra hatását szén- és környezeti lábnyomuk tekintetében, valamint a fogyasztói gyakorlatokra gyakorolt hatását, és vegyen fontolóra megfelelő intézkedéseket annak csökkentésére; |
| --- | --- |

24.

| 25. | előírja, hogy a gyártási mennyiség és az elektronikus hulladékok csökkentése érdekében a Bizottság vegye figyelembe a Parlamentnek az egységes töltőrendszer bevezetésére vonatkozó határozatait; |
| --- | --- |

25.

A közhatóságok szükségszerű átalakulása

| 26. | úgy véli, hogy az európai zöld megállapodással összhangban a közbeszerzést az uniós gazdaságélénkítési terv központi elemévé kell tenni a magánszektor innovációs erőfeszítéseinek és a közbeszerzési eljárások digitalizálási folyamatainak támogatása, valamint a fenntartható termelés és fogyasztás terjedését célzó megfelelő ösztönzők kialakítása révén; kéri, hogy kezeljék prioritásként a kisebb környezeti lábnyomú környezetbarát termékek és szolgáltatások iránti kereslet ösztönzését, valamint a társadalmi és környezetvédelmi kritériumok előmozdítását; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható és klímasemleges gazdaságra való átállás során biztosítani kell a környezetbarát, szociális és innovatív közbeszerzések elterjedését, fenntarthatósági kritériumok és célok bevezetésével a közbeszerzési pályázatokban; e tekintetben emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségvállalására, hogy ágazatspecifikus intézkedéseket tesz és a zöld közbeszerzésre vonatkozó iránymutatást nyújt a közbeszerzési jog jelenlegi keretének fenntartása mellett, és felhívja a Bizottságot, hogy legyen ambiciózus a tekintetben, hogy a közbeszerzéseknek alapesetben részét képezzék a fenntarthatósági kritériumok. hangsúlyozza a használt, újrafelhasznált, újrafeldolgozott és felújított termékek, valamint az alacsony energiafogyasztású szoftverprogramok támogatásának fontosságát a közbeszerzésre vonatkozó célértékek meghatározása révén; hangsúlyozza a közbeszerzési eljárások fenntarthatóságának átvilágítására szolgáló eszköz potenciális előnyeit annak biztosítása érdekében, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az EU éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásaival és megelőzzék a „zöldrefestés” eseteit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a zöld és szociális közbeszerzés fontos szerepet játszhat az ellátási láncok lerövidítésében, a harmadik országoktól való függés csökkentésében és a fenntarthatóság előmozdításában olyan kulcsfontosságú ágazatokban, mint a gyógyszeripar, az energetikai ágazat és az élelmiszeripar; felszólít a harmadik országokkal folytatott közbeszerzések terén a tényleges viszonosságra, valamint a kkv-k és a szociális gazdasági vállalkozások közbeszerzéshez való megfelelő hozzáférésének biztosítására, többek között preferenciális odaítélési kritériumok bevezetésével; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy a fenntartható beszerzés érdekében használják ki a meglévő uniós rendszereket, és e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy javítsa iránymutatásait, és járjon elöl jó példával a beszerzésük környezeti hatásaira vonatkozó célok és statisztikák közzétételével; felszólít továbbá az uniós intézmények és a tagállamok jelentéstételi kötelezettségének bevezetésére a fenntartható közbeszerzés tekintetében, indokolatlan adminisztratív terhek teremtése nélkül és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

29.

Felelős marketing- és reklámtevékenység

| 30. | rámutat arra, hogy a fogyasztók az online és offline termékek és szolgáltatások környezetvédelmi jellemzőire vonatkozó félrevezető állításokkal szembesülnek; ezért javasolja, hogy egy termék vagy szolgáltatás forgalomba hozatala előtt végezzék el a gyártók és forgalmazók által a környezetbarát jellemzőkről tett állítások hatékony nyomon követését, és hogy a közelmúltban módosított 2005/29/EK irányelvet proaktív intézkedések révén hajtsák végre a megtévesztő gyakorlatok leküzdése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a fenti irányelv egységes végrehajtására vonatkozó frissített iránymutatást a környezeti hatásokra vonatkozó állítások tekintetében, valamint a iránymutatás nyújtása érdekében a piacfelügyeleti hatóságok számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | egyértelmű iránymutatások és szabványok kidolgozását kéri a környezetbarát jellegre vonatkozó állításokra és kötelezettségvállalásokra vonatkozóan, amelyek megbízhatóbb ökocímke-tanúsítványokat eredményeznek, és üdvözli a környezetbarát jellegre vonatkozó állítások alátámasztásáról szóló, bejelentett jogalkotási javaslatot; javasolja annak felmérését, hogy szükség van-e egy olyan nyilvános európai nyilvántartás létrehozására, amely tartalmazza a környezetbarát jellegre vonatkozó engedélyezett és tiltott állításokat, valamint az állítás érvényesítéséhez szükséges feltételeket és lépéseket; hozzáteszi, hogy az átlátható, elszámoltatható és pontos tájékoztatás növeli a fogyasztók termékekbe és piacokba vetett bizalmát, ami végső soron fenntarthatóbb fogyasztáshoz vezet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy a reklámok hatással vannak a fogyasztás szintjére és mintáira, és fenntartható döntésekre kellene ösztönözniük a vállalkozásokat és fogyasztókat; hangsúlyozza az olyan felelősségteljes reklámok fontosságát, amelyek tiszteletben tartják a környezettel és fogyasztók egészségével kapcsolatos nyilvános szabványokat; hangsúlyozza, hogy a megtévesztő reklám elleni küzdelmet szolgáló jelenlegi szabályozási keret megerősítheti a fogyasztóvédelmet, különösen a kiszolgáltatottnak tekintett fogyasztói csoportok esetében, és ösztönözheti a fenntartható termelést és fogyasztást; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(2)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

(3)  HL L 136., 2019.5.22., 28. o.

(4)  HL L 169., 2019.6.25., 1. o.

(5)  HL C 334., 2018.9.19., 60. o.

(6)  HL C 433., 2019.12.23., 146. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005.

(9)  HL C 334., 2018.9.19., 60. o.

(10)  HL C 334., 2018.9.19., 60. o., S. preambulumbekezdés.

(11)  Az Eurobarométer 503. sz., 2019. decemberi tematikus felmérése: „Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives” (A digitalizáció mindennapi életre gyakorolt hatásával kapcsolatos attitűdök).

(12)  A Bizottság megbízásából 2015 decemberében végzett felmérés, melynek címe: „Fogyasztói piaci tanulmány a fogyasztók számára nyújtott jogi és kereskedelmi garanciák működéséről az EU-ban”.

(13)  Az Eurobarométer 2014. júniusi, 388. sz. gyorsfelmérése: „Az európaiak hozzáállása a hulladékgazdálkodáshoz és az erőforrás-hatékonysághoz”.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/19

---

P9_TA(2020)0319

A termékbiztonság kérdésének kezelése az egységes piacon

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a termékbiztonság kérdésének kezeléséről az egységes piacon (2019/2190(INI))

(2021/C 425/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. március 19-i (EU) 2019/515 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. március 19-i (EU) 2019/515 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az ENISA-ról (az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségről) és az információs és kommunikációs technológiák kiberbiztonsági tanúsításáról, valamint az 526/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/881 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (kiberbiztonsági jogszabály) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENISA-ról (az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségről) és az információs és kommunikációs technológiák kiberbiztonsági tanúsításáról, valamint az 526/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/881 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (kiberbiztonsági jogszabály) (7),

| — | tekintettel „Az automatizált döntéshozatali folyamatok: a fogyasztók védelmének és az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának biztosítása” című, 2020. február 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az automatizált döntéshozatali folyamatok: a fogyasztók védelmének és az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának biztosítása” című, 2020. február 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a mesterséges intelligenciára és a robotikára vonatkozó átfogó európai iparpolitikáról szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligenciára és a robotikára vonatkozó átfogó európai iparpolitikáról szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a blokkláncról és az előretekintő kereskedelempolitikáról szóló, 2018. december 13-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a blokkláncról és az előretekintő kereskedelempolitikáról szóló, 2018. december 13-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az egységes piacra vonatkozó csomagról szóló, 2018. december 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacra vonatkozó csomagról szóló, 2018. december 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az „Időközi jelentés a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című, 2018. november 14-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Időközi jelentés a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című, 2018. november 14-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A megosztott könyvelési technológiákról és a blokkláncokról: bizalomépítés a közvetítők kiiktatásával” című, 2018. október 3-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megosztott könyvelési technológiákról és a blokkláncokról: bizalomépítés a közvetítők kiiktatásával” című, 2018. október 3-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „A 21. század számára az európai szabványokról” című, 2017. július 4-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 21. század számára az európai szabványokról” című, 2017. július 4-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről szóló, 2017. július 4-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről szóló, 2017. július 4-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a fogyasztási cikkek biztonságosságáról, valamint a 87/357/EGK tanácsi irányelv és a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel 2014. április 15-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztási cikkek biztonságosságáról, valamint a 87/357/EGK tanácsi irányelv és a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel 2014. április 15-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (17),

| — | tekintettel a Bizottság „Ambiciózusabb Unió” című, 2020. évi munkaprogramjára (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Ambiciózusabb Unió” című, 2020. évi munkaprogramjára (COM(2020)0037),

| — | tekintettel a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0064),

| — | tekintettel „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági fehér könyvre (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági fehér könyvre (COM(2020)0065),

| — | tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel az egységes piaci szabályok jobb végrehajtására és érvényesítésére irányuló hosszú távú cselekvési tervről szóló, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piaci szabályok jobb végrehajtására és érvényesítésére irányuló hosszú távú cselekvési tervről szóló, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0094),

| — | tekintettel a Bizottság mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoportjának 2019. április 8-án közzétett, a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoportjának 2019. április 8-án közzétett, a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatásaira,

| — | tekintettel az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom kiépítéséről szóló, 2019. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom kiépítéséről szóló, 2019. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2019)0168),

| — | tekintettel a Bizottság mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoportjának „Politikai és beruházási ajánlások a megbízható mesterséges intelligenciáért” című, 2019. június 26-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoportjának „Politikai és beruházási ajánlások a megbízható mesterséges intelligenciáért” című, 2019. június 26-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0207/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0207/2020),

| A. | mivel az egységes árupiac az EU egyik legfontosabb gazdasági sarokköve, és az árukereskedelem jelenleg az EU GDP-jének mintegy negyedét és az EU-n belüli kereskedelem háromnegyedét adja; |
| --- | --- |

A.

mivel az egységes árupiac az EU egyik legfontosabb gazdasági sarokköve, és az árukereskedelem jelenleg az EU GDP-jének mintegy negyedét és az EU-n belüli kereskedelem háromnegyedét adja;

| B. | mivel az általános termékbiztonságról szóló irányelvet (2001/95/EK irányelv) 2001-ben fogadták el, és mivel a fogyasztói vásárlási szokások az e-kereskedelmi értékesítések növekedése miatt megváltoztak; mivel a Bizottság által 2013-ban előterjesztett, az általános termékbiztonságról szóló irányelv reformjára irányuló korábbi kísérlet nem volt sikeres; |
| --- | --- |

B.

mivel az általános termékbiztonságról szóló irányelvet (2001/95/EK irányelv) 2001-ben fogadták el, és mivel a fogyasztói vásárlási szokások az e-kereskedelmi értékesítések növekedése miatt megváltoztak; mivel a Bizottság által 2013-ban előterjesztett, az általános termékbiztonságról szóló irányelv reformjára irányuló korábbi kísérlet nem volt sikeres;

| C. | mivel elfogadhatatlan, hogy az uniós fogyasztók számára olyan termékeket forgalmazzanak, amelyek nem felelnek meg az uniós biztonsági követelményeknek, vagy más módon illegálisak, a veszélyes vegyi anyagokat tartalmazó termékektől a nem biztonságos szoftvereken át az egyéb biztonsági veszélyekig; mivel a fogyasztók egészségének és biztonságának magas szintű védelme érdekében szükség van egy olyan horizontális jogalkotási keretre, amely biztonsági hálóként működik és fokozza a fogyasztóvédelmet; |
| --- | --- |

C.

mivel elfogadhatatlan, hogy az uniós fogyasztók számára olyan termékeket forgalmazzanak, amelyek nem felelnek meg az uniós biztonsági követelményeknek, vagy más módon illegálisak, a veszélyes vegyi anyagokat tartalmazó termékektől a nem biztonságos szoftvereken át az egyéb biztonsági veszélyekig; mivel a fogyasztók egészségének és biztonságának magas szintű védelme érdekében szükség van egy olyan horizontális jogalkotási keretre, amely biztonsági hálóként működik és fokozza a fogyasztóvédelmet;

| D. | mivel az áruk egységes piaci kereskedelme összefügg a globális árukereskedelem dinamikájával és az ellátási láncok hatékonyságával; mivel ezért alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az EU külső határait még hatékonyabb és összehangoltabb eszközökkel szereljék fel a harmadik országokból érkező nem biztonságos termékek felderítésére és az egységes piacon való forgalmazásuk megakadályozására, a szabályokat tiszteletben tartó vállalkozások, valamint a fogyasztói jogok megfelelő és hatékony védelme érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az áruk egységes piaci kereskedelme összefügg a globális árukereskedelem dinamikájával és az ellátási láncok hatékonyságával; mivel ezért alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az EU külső határait még hatékonyabb és összehangoltabb eszközökkel szereljék fel a harmadik országokból érkező nem biztonságos termékek felderítésére és az egységes piacon való forgalmazásuk megakadályozására, a szabályokat tiszteletben tartó vállalkozások, valamint a fogyasztói jogok megfelelő és hatékony védelme érdekében;

| E. | mivel az illetékes hatóságoknak kellően figyelembe kell venniük az elővigyázatosság elvét, amikor intézkedéseket hoznak a fogyasztók biztonságának garantálása érdekében, különös tekintettel azokra a termékekre, amelyek új digitális technológiákra épülnek, és amelyek veszélyesek lehetnek; |
| --- | --- |

E.

mivel az illetékes hatóságoknak kellően figyelembe kell venniük az elővigyázatosság elvét, amikor intézkedéseket hoznak a fogyasztók biztonságának garantálása érdekében, különös tekintettel azokra a termékekre, amelyek új digitális technológiákra épülnek, és amelyek veszélyesek lehetnek;

| F. | mivel a kialakulóban lévő technológiák átalakítják a termékek jellemzőit, és ezért foglalkozni kell velük a fogyasztóvédelem és a jogbiztonság biztosítása érdekében, anélkül, hogy az innovációt hátráltatnánk; mivel a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonságáról és felelősségéről szóló bizottsági jelentés megnyitja az utat ennek megvalósítása előtt; |
| --- | --- |

F.

mivel a kialakulóban lévő technológiák átalakítják a termékek jellemzőit, és ezért foglalkozni kell velük a fogyasztóvédelem és a jogbiztonság biztosítása érdekében, anélkül, hogy az innovációt hátráltatnánk; mivel a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonságáról és felelősségéről szóló bizottsági jelentés megnyitja az utat ennek megvalósítása előtt;

| G. | mivel az európai biztonsági kapun (RAPEX) keresztül bejelentett veszélyes termékek száma továbbra is nagyon magas, csakúgy, mint a veszélyes és nem megfelelő termékek értékesítése, és mivel az uniós szabályozási keretnek, és különösen a termékbiztonsági szabályoknak való megfelelés – a gyártási folyamat során is – hozzájárul a termékek biztonságához; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai biztonsági kapun (RAPEX) keresztül bejelentett veszélyes termékek száma továbbra is nagyon magas, csakúgy, mint a veszélyes és nem megfelelő termékek értékesítése, és mivel az uniós szabályozási keretnek, és különösen a termékbiztonsági szabályoknak való megfelelés – a gyártási folyamat során is – hozzájárul a termékek biztonságához;

| H. | mivel a beépített és alapértelmezett termékbiztonság alapvető, mert a tervezési szakaszban beépített biztonság fokozhatja a forgalomban lévő termékek biztonságát; |
| --- | --- |

H.

mivel a beépített és alapértelmezett termékbiztonság alapvető, mert a tervezési szakaszban beépített biztonság fokozhatja a forgalomban lévő termékek biztonságát;

| I. | mivel az EU piacfelügyeleti rendszere elsősorban az egységes piacon jelen lévő gazdasági szereplőkre összpontosít, és mivel az e-kereskedelem fejlődése következtében nagy számban kerülnek forgalomba közvetlenül harmadik országokból származó termékek; mivel azonban e termékek közül sok nem felel meg az Európai Unió biztonsági követelményeinek, és ezért károsíthatja a fogyasztókat, akik gyakran nincsenek tisztában az ilyen veszélyekkel; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU piacfelügyeleti rendszere elsősorban az egységes piacon jelen lévő gazdasági szereplőkre összpontosít, és mivel az e-kereskedelem fejlődése következtében nagy számban kerülnek forgalomba közvetlenül harmadik országokból származó termékek; mivel azonban e termékek közül sok nem felel meg az Európai Unió biztonsági követelményeinek, és ezért károsíthatja a fogyasztókat, akik gyakran nincsenek tisztában az ilyen veszélyekkel;

| J. | mivel a fogyasztóvédelem szintje nem függhet attól, hogy egy értékesítő online vagy valós boltban működik-e, és mivel továbbra is ösztönözni kell az egyes digitális platformok és online piacterek által bevezetett önkéntes kezdeményezéseket; mivel további intézkedésekre van szükség a fogyasztók megfelelő védelme érdekében, mivel az online piacokon értékesített számos termék nem felel meg az uniós biztonsági szabályoknak, és mivel ezért szélesebb körű szabályozási keretre van szükség a platformok felelősségének és felelősségre vonhatóságának biztosításához; |
| --- | --- |

J.

mivel a fogyasztóvédelem szintje nem függhet attól, hogy egy értékesítő online vagy valós boltban működik-e, és mivel továbbra is ösztönözni kell az egyes digitális platformok és online piacterek által bevezetett önkéntes kezdeményezéseket; mivel további intézkedésekre van szükség a fogyasztók megfelelő védelme érdekében, mivel az online piacokon értékesített számos termék nem felel meg az uniós biztonsági szabályoknak, és mivel ezért szélesebb körű szabályozási keretre van szükség a platformok felelősségének és felelősségre vonhatóságának biztosításához;

| K. | mivel a termékek nyomon követhetősége az ellátási lánc egészében alapvető fontosságú a biztonság javítása és a fogyasztók védelme szempontjából; |
| --- | --- |

K.

mivel a termékek nyomon követhetősége az ellátási lánc egészében alapvető fontosságú a biztonság javítása és a fogyasztók védelme szempontjából;

| L. | mivel az EU-ban nagy számú hamisított árut jelentettek be, amelyek veszélyesek, és súlyos kockázatot jelentenek a fogyasztók egészségére és biztonságára nézve; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-ban nagy számú hamisított árut jelentettek be, amelyek veszélyesek, és súlyos kockázatot jelentenek a fogyasztók egészségére és biztonságára nézve;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-válság rávilágított, hogy az EU-ban az emberek védelme szempontjából rendkívül fontos, hogy az EU-t a jövőben esetlegesen fenyegető összes vészhelyzet és válság kezeléséhez szükséges valamennyi termék biztonsága a legmagasabb fokú legyen, különösen az orvosi és védőeszközök, az online és offline értékesített termékek, valamint az EU-n kívülről származó termékek esetében; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében az online platformoknak és online piactereknek proaktív intézkedéseket kell hozniuk, hogy kezeljék az online értékesített termékekkel kapcsolatban a félrevezető gyakorlatokat és a dezinformációt; felhívja az Európai Bizottságot, hogy a válság miatt szükséges felszerelések beszerzésekor fordítson külön figyelmet az orvostechnikai eszközök biztonságosságára; megállapítja, hogy a mesterséges intelligencián, a dolgok internetén vagy a robotikán alapuló termékek alkalmazása olyan megoldásokat kínál, amelyek segítenek az Európa stratégiai pozícióját aláásó jelenlegi és jövőbeli válságok leküzdésében; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a termékbiztonságra és a kapcsolódó területekre vonatkozó kereten belül erősítsék meg összehangolt fellépéseiket; |
| --- | --- |

1.

Termékbiztonság

| 2. | üdvözli a piacfelügyeletről szóló (EU) 2019/1020 rendeletet, de kiemeli, hogy az uniós piacra lépő termékek ellenőrzésének kivételével csak az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá tartozó termékekre vonatkozik, míg az EU-ban forgalomban lévő összes termék mintegy egyharmada nem harmonizált termék; sürgeti a Bizottságot, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a termékbiztonság javítása érdekében aktualizálja és hozza létre a harmonizált és a nem harmonizált, offline vagy online forgalomba hozott termékekre vonatkozó összehangolt piacfelügyeleti szabályokat, és tegye azokat a digitális kor céljainak megfelelővé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat, hogy a termékbiztonsági szabályokat hozzá kell igazítani az új piaci realitásokhoz és a digitális átálláshoz a fogyasztók biztonságát fenyegető új kockázatok és veszélyek kezelése, a fogyasztók kapcsolódó biztonsági aggályainak kezelése és jogaik védelme révén; kéri a Bizottságot, hogy az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata során a legmagasabb szintű fogyasztói biztonság elérése érdekében foglalkozzon az olyan kialakulóban lévő technológiák jelentette kihívásokkal, mint a mesterséges intelligencia, a dolgok internete, a robotika, a 3D nyomtatás és más technológiák, valamint a meglévő jogszabályok – például a gépekről szóló irányelv és a rádióberendezésekről szóló irányelv – hiányosságainak azonosításával és megszüntetésével, elkerülve a jogszabályok megkettőzését és biztosítva a termékbiztonságra vonatkozó következetes megközelítést valamennyi ágazati jogszabályban, például a játékokról szóló irányelvben és más termékspecifikus jogszabályokban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatának részeként határozza meg újra a „termék” és a „biztonságos termék” fogalmát más jogalkotási aktusok, például a termékfelelősségről szóló irányelv esetleges felülvizsgálatával összehangolva annak érdekében, hogy azok tükrözzék a kialakulóban lévő technológiák összetettségét, ideértve a mesterséges intelligenciával, a dolgok internetével és a robotikával rendelkező termékeket, az önálló és egyéb szoftvereket, illetve olyan frissítéseket, amelyek a termék olyan jelentős módosításával járnak, amely de facto új termékhez vezet; sürgeti a Bizottságot, hogy az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata során részesítse előnyben a fogyasztói jogokat és a fogyasztók jogbiztonságát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meg van győződve arról, hogy a mesterséges intelligencia és a termékekbe beágyazott más kialakulóban lévő technológiák módosíthatják a termékek célját, és hatással lehetnek azok biztonságosságára a forgalomba hozatalt követően, különösen szoftverfrissítések eredményeként vagy az önálló tanuláson alapuló technológia esetében; sürgeti a Bizottságot annak megfontolására, hogy a „forgalomba hozatal” jelenti-e a döntő pillanatot a gazdasági szereplő számára a termék biztonságának garantálására, és hogy ez még mindig a célnak megfelelő megközelítés-e, és kiemeli, hogy a digitális korban jobban megfelelhet a célnak, ha a vonatkozó termékbiztonsági jogszabályoknak való megfelelést szoftverek telepítését követően is előírják; |
| --- | --- |

5.

| 6. | egyetért azzal, hogy a mesterségesintelligencia-rendszereknek biztonságosnak kell lenniük ahhoz, hogy megbízhatóak legyenek, amint azt a magas szintű szakértői csoport a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatásaiban felvázolta, és kéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a magas szintű szakértői csoport ajánlásait, illetve egyetért azzal, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell a mesterséges intelligencia és az azt tartalmazó termékek biztonságáról és védelméről; meggyőződése, hogy a mesterséges intelligencia EU-ban való fejlesztéséhez kritikus jelentőségű az e technológiával kapcsolatos uniós szintű megközelítés; hangsúlyozza, hogy szükség van egy közös fogalommeghatározásra, amelyet rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy az igazodjon az új technológiai fejleményekhez, valamint a mesterséges intelligenciára vonatkozó biztonsági követelményekre annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az egységes piacnak az eltérő nemzeti jogszabályokból eredő további széttöredezése; hangsúlyozza, hogy az EU-nak lépéseket kell tennie a beruházások, az adatinfrastruktúra, a kutatás és a közös etikai normák keretének létrehozása érdekében, amelyek erősítenék a fogyasztók és a vállalkozások bizalmát, hatékonyabb és méltányosabb fogyasztóvédelmi formát biztosítanának, jogbiztonságot teremtenének, javítanák az EU gazdasági versenyképességét, valamint ösztönöznék a mesterséges intelligenciával kapcsolatos kutatást végző induló vállalkozások és cégek alapítását és fejlesztését; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak fel kell mérnie, hogy a mesterségesintelligencia-technológiát és a blokkláncot hogyan lehetne felhasználni a termékbiztonság fokozására, például az egységes piacon forgalomban lévő nem biztonságos termékek által okozott sérülésekre vonatkozó interoperábilis adatbázisok fejlesztése révén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a mesterségesintelligencia-rendszerek — függetlenül attól, hogy önállóak vagy termékbe vannak beágyazva – számos lehetőséget kínálnak, és hogy jó minőségű és elfogulatlan adatkészleteket kell használniuk annak érdekében, hogy megbízhatóak legyenek és előmozdítsák a fogyasztóvédelmet; üdvözli ezért az emberközpontú mesterséges intelligenciába vetett bizalom kiépítéséről szóló bizottsági közleményt, amely figyelembe veszi a magas szintű szakértői csoport iránymutatásaiban meghatározott hét kulcsfontosságú követelményt; hangsúlyozza, hogy ezeket az iránymutatásokat nemzetközi szinten is figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak át kell világítania a meglévő mesterségesintelligencia-szabványokat, és konzultálnia kell az érdekelt felekkel annak érdekében, hogy felmérje, milyen új szabványokra van szükség, továbbá a termékbiztonság, valamint a fogyasztóvédelem és az adatvédelem biztosítása érdekében rendszeresen értékelnie kell a mesterséges intelligenciával kapcsolatos uniós szabályozási keretet, és be kell avatkoznia azokon a területeken, ahol a jogbiztonság előmozdítása és a szabályok Unión belüli harmonizációjának biztosítása szükséges; |
| --- | --- |

7.

A termékbiztonsági szabályoknak való megfelelés

| 8. | hangsúlyozza, hogy az egyértelmű és átlátható kritériumok alapján kialakított, kockázatalapú összehangolt értékelési keret nemcsak adminisztratív szempontból lesz hatékony, különösen a mikrovállalkozások és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, mivel el fogja kerülni az aránytalan terheket, hanem a fogyasztók biztonságának növelése szempontjából is; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy harmonizálja tovább a módszertant, és az érdekelt felekkel együtt alaposan értékelje a kockázatalapú értékelési rendszerek megvalósíthatóságát, kiigazítva alkalmazásukat a magas kockázatú termékek és a megfelelőségértékelési mechanizmusok esetében, amennyiben még nem léteznek ilyenek, annak érdekében, hogy biztosítsák a kialakulóban lévő beágyazott technológiákkal rendelkező termékek beépített vagy alapértelmezett biztonságát; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a termékbiztonsági jogszabályok végrehajtásának következetes megközelítését, és megjegyzi, hogy jelentős aszimmetria állhat fenn a kialakulóban lévő beágyazott technológiákat alkalmazó termékek fejlesztése és a hatóságok e termékek értékelésére való képessége között; ezért hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak – a Bizottság támogatásával – nemzeti piacfelügyeleti stratégiáik keretében össze kell hangolniuk a mesterséges intelligenciára vonatkozó kockázatkezelési stratégiáikat annak érdekében, hogy valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a meglévő jogi keret jelenlegi hiányosságai negatív hatással vannak az uniós fogyasztók jogaira és az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások versenyképességére; sürgeti a Bizottságot, hogy a jövőbeli jogszabályok hatásának értékelésekor vegye figyelembe a „gondolkozz először kicsiben” elvet is, amelynek megfelelően figyelembe kell venni, hogy támogatni kell a kkv-kat az ezen intézkedések által esetlegesen okozott terhek csökkentése, valamint egy stabil, kiszámítható és megfelelően szabályozott környezet biztosítása érdekében, amelyben a kkv-k működtethetik vállalkozásukat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy az elővigyázatosság elvének feladása nélkül vegye fontolóra a „szabályozási tesztkörnyezetre” vonatkozó uniós referenciaértékek alkalmazását, mivel ezek fokozhatják a termékek biztonságát azáltal, hogy szakértői segítséget nyújtanak annak értékeléséhez, hogy egy termék hogyan felel meg az alkalmazandó jogszabályoknak; rámutat, hogy a mesterséges intelligenciához hasonló technológiák tesztelésére és javítására szolgáló egységes környezet létrehozása segíteni fogja az uniós vállalkozásokat az egységes piac széttöredezettségének leküzdésében és a növekedési potenciál hatékony kiaknázásában Unió-szerte; elismeri, hogy a digitális innovációs központok jelentős szerepet játszhatnak a szabályozók és a vállalkozások közötti közvetítői tevékenységben, segítve az induló vállalkozásokat és a kkv-kat az új jogszabályokhoz való alkalmazkodásban, és megkönnyítve a piacra lépést; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a mesterséges intelligencia autonóm öntanulási viselkedését a termék teljes élettartama alatt, és értékeljék a felmerülő kockázatok elkerülését célzó mechanizmusok létrehozásának megvalósíthatóságát; kéri, hogy a kötelező emberi felügyelet legyen az alapértelmezett opció a magas kockázatú mesterségesintelligencia-termékek esetében, és hogy megbízható és pártatlan eljárásokkal az ellátási lánc egészében dolgozzanak ki hatékony ellenőrzéseket a magas kockázatú mesterségesintelligencia-termékekre vonatkozóan, a termékbiztonság és a fogyasztók azon jogának biztosítása érdekében, hogy automatizált rendszerekkel való kommunikáció helyett személyes kommunikációt követeljenek meg; hangsúlyozza, hogy az erős fogyasztói jogok támogatják a biztonságos és innovatív mesterségesintelligencia-termékek kifejlesztését; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ösztönzi a kialakulóban lévő technológiák szolgáltatóit, hogy építsenek be biztonsági és védelmi mechanizmusokat e technológiákba, beleértve az önjavító mechanizmusokat is, előzzék meg a fogyasztók biztonságát potenciálisan veszélyeztető szoftverek feltöltését, hívják fel a figyelmet termékeik biztonsági problémáira, valamint biztosítsák és javítsák a biztonságot a teljes életciklus során; kéri a Bizottságot, hogy elemezze, hogy a termékek tartóssága, újrafelhasználhatósága, korszerűsíthetősége és javíthatósága befolyásolhatja-e azok biztonságát; megjegyzi azonban, hogy sok gazdasági szereplő nem mindig gyakorol tényleges ellenőrzést termékei felett azok teljes életciklusa során, és hogy több más fél is felelős lehet a termék különböző összetevőiért; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a konnektivitási infrastruktúrában – beleértve az új kommunikációs technológiákat, például az 5G-t – a biztonságot és a magánélet védelmét beépített és alapértelmezett módon ágyazzák be az összekapcsolt termékek biztonságának javítása érdekében; kiemeli, hogy a szoftverfrissítésekből, a hibás adatokból és az összeköttetés elvesztéséből eredően biztonsági és egészségügyi kockázatok keletkezhetnek, és sürgeti a Bizottságot, hogy e kockázatok kezelése érdekében aktualizálja a jelenlegi termékbiztonsági jogszabályokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meggyőződése, hogy az összekapcsolt eszközök és az egymással összefüggő szolgáltatások kiberbiztonságának hiánya vagy elégtelensége veszélyeztetheti a termékbiztonságot, és hogy ezzel foglalkozni kell a vonatkozó szabályok és ajánlások horizontális felülvizsgálata során; ezért felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az általános termékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálata során vegyék figyelembe a kiberbiztonsági kihívásokat és a kialakulóban lévő tendenciákat is, biztosítva, hogy valamennyi eszköz naprakész maradjon a folyamatosan fejlődő ipari webszabványokkal; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli, hogy az uniós kiberbiztonsági jogszabály az uniós szintű kiberbiztonság javításának egyik fő eszköze, de csak önkéntes tanúsítási rendszeren alapul; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje egyrészt egy olyan uniós kiberbiztonsági tanúsítási rendszer szükségességét, amely az uniós kiberbiztonsági kerettel összhangban kiterjed a beágyazott, kialakulóban lévő technológiákkal, például a mesterséges intelligenciával, a dolgok internetével és a robotikával rendelkező termékekre, mindig figyelembe véve az ágazatspecifikus szempontokat, másrészt azt, hogy ki kell dolgozni a fogyasztási cikkekre vonatkozó megfelelő kötelező tanúsítási rendszereket, amelyeket az innováció akadályozása nélkül gyorsan naprakésszé lehet tenni a jelenlegi kockázatokhoz való alkalmazkodás érdekében; ennek megfelelően felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel a kötelező kiberbiztonsági követelményekre és a megfelelő piacfelügyeleti mechanizmusokra vonatkozó jogszabályok szükségességét; |
| --- | --- |

15.

Hatékony piacfelügyelet

| 16. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt néhány évben számos uniós piacfelügyeleti hatóság nem rendelkezett elegendő pénzügyi és emberi erőforrással, és arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – amennyiben hatáskörük lehetővé teszi számukra – növeljék piacfelügyeleti hatóságaik erőforrásait és szakértelmét, erősítsék meg egymás közötti együttműködésüket és dolgozzanak ki közös fellépéseket, többek között határokon átnyúló szinten és az online piacokra vonatkozóan is, javítsák az ellenőrzések hatékonyságát és eredményességét, valamint biztosítsanak megfelelő személyzetet a piacfelügyeleti hatóságoknak, beleértve a vámhatóságokat is, annak érdekében, hogy a belső piacon azonosítani tudják a nem biztonságos termékeket; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy különösen fontos modern berendezéseket biztosítani az illetékes hatóságok számára, valamint biztosítani számukra az innovatív technológiák alkalmazását, és hangsúlyozza, hogy a vonatkozó dokumentációhoz – például a termékbiztonsággal kapcsolatos szoftverdokumentációhoz és adathalmazokhoz – való hozzáférés kulcsfontosságú ahhoz, hogy a piacfelügyeleti hatóságok el tudják végezni tevékenységeiket és értékelni tudják, hogy a termékek megfelelnek-e a vonatkozó biztonsági szabályoknak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza az egységes piacra vonatkozó program fontosságát a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret összefüggésében a piacfelügyeleti hatóságok hatékonyságának támogatása és megerősítése szempontjából az egész belső piacon, valamint a termékbiztonsági szabályok Unió-szerte egységes végrehajtásának biztosítása terén annak érdekében, hogy a belső piacon csak olyan biztonságos és megfelelő termékek legyen forgalomban, amelyek magas szintű fogyasztóvédelmet nyújtanak; e tekintetben megismétli a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy ehhez biztosítsanak megfelelő és megnövelt forrásokat és különítsenek el külön költségvetési sort, továbbá felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő forrást vámszolgálataik számára is; sürgeti az intézményközi tárgyaló feleket, hogy akadályozzák meg a többéves pénzügyi keret egységes piaci és vámügyi programjaira szánt költségvetési összegek csökkenését; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy bár a piacfelügyeleti tevékenységek célja az általános közérdek védelme és a hamisított termékek a szellemitulajdon-jogok védelméhez kapcsolódnak, kapcsolat áll fenn a hamisított termékek és a fogyasztók egészségét és biztonságát fenyegető kockázatok között; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy adjon jobb és világosabb képet a hamisítások jelenségéről, valamint arról, hogy a piacfelügyeleti hatóságok és az online piacterek milyen szerepet játszhatnak az uniós fogyasztók egészségének és biztonságának jobb védelmében, többek között a vámjogszabályok hatékony végrehajtása és a vámellenőrzések Unió-szerte történő harmonizálása révén; ösztönzi az új technológiák, például a mesterséges intelligencia és a blokklánc piacfelügyeleti hatóságok általi alkalmazását annak biztosítása érdekében, hogy az adatelemzést fel lehessen használni a kockázatok csökkentésére, a termékbiztonsági jogszabályoknak való megfelelés javítására és a fogyasztók hamisított termékekkel szembeni védelmére; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg minimális mintavételi arányokat; kéri a piacfelügyeleti hatóságokat, hogy rendszeresen vagy a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózathoz hasonló „sweep” napokon végezzenek ágazatspecifikus próbavásárlásokat, többek között online bevásárlópiacokon; hozzáteszi, hogy különös figyelmet kell fordítani a RAPEX-ben leginkább bejelentett termékkategóriákra, és megfelelő korlátozó intézkedéseket kell hozni, ha kockázatot azonosítanak; javasolja, hogy ezeket az intézkedéseket megbízható adatelemzési eszközökkel támasszák alá; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok hatékony szankciókat szabjanak ki a jogsértőkre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy az (EU) 2019/1020 rendelettel és különösen annak 25. cikkével összhangban mielőbb fogadjon el végrehajtási jogi aktusokat, amelyek referenciaértékeket és technikákat határoznak meg a harmonizált és nem harmonizált termékek ellenőrzésére vonatkozóan, valamint hogy az uniós jog következetes, hatékony és egységes végrehajtásának biztosítása érdekében foglalja bele az uniós piacra belépő termékek ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelményeket; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók által közvetlenül nem uniós gazdasági szereplőktől vásárolt termékeket hatékony ellenőrzésnek kell alávetni annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az uniós szabályozási keretnek; felhívja a piacfelügyeleti hatóságokat, köztük a vámhatóságokat, hogy végezzék el e termékek megfelelő ellenőrzését; felhívja a Bizottságot azon lehetőség megvizsgálására, hogy előírja a nem uniós gazdasági szereplők számára, hogy jelöljenek ki olyan gazdasági szereplőt az EU-ban a nem harmonizált termékek tekintetében, amely a piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátaná a termék biztonságával kapcsolatos információkat vagy dokumentumokat, és együttműködne velük annak biztosítása érdekében, hogy korrekciós intézkedéseket hozzanak a meg nem felelés eseteinek orvoslására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a harmadik országok szabályozó hatóságaival, cserélje ki velük a veszélyes termékekre vonatkozó piaci felügyelettel kapcsolatos információkat, és valamennyi uniós szabadkereskedelmi megállapodásba foglaljon bele a piacfelügyeletre és a végrehajtásra vonatkozó rendelkezéseket annak érdekében, hogy a belső piacon árukat értékesítő, Unión kívüli vállalatokra ugyanazok a termékbiztonsági követelmények vonatkozzanak, mint az uniós vállalatokra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy uniós és nemzetközi szinten egyaránt fokozza az együttműködést a fogyasztóvédelem, a piacfelügyelet, a vámhatóságok és más érintett illetékes hatóságok között annak érdekében, hogy az Unióba való belépés valamennyi pontján harmonizált és egységes ellenőrzéseket biztosítson, lehetővé tegye a nem biztonságos termékekre vonatkozó információk gyors továbbítását, és fokozza a végrehajtási intézkedések – például az uniós szabályozási keretnek való megfelelés ellenőrzése és a szankciók – koordinációját; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az illegális termékekre vonatkozó uniós és nemzeti nyilvános adatbázisok közötti interakciót; sürgeti a Bizottságot, hogy az (EU) 2019/1020 rendelet által biztosított kereten belül tegye lehetővé a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszer használatát, amelynek a közös vámügyi kockázatkezelési rendszerrel párhuzamosan kell működnie a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködés és információcsere szintjének növelése érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy vámügyi cselekvési tervében részesítse előnyben a termékbiztonságot; |
| --- | --- |

24.

Biztonságos termékek az online piactereken

| 25. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak egyformán biztonságos termékeket kell kínálni akár online, akár offline vásárlás esetén, és elismeri az online piacterekre vonatkozó termékbiztonsági vállalás (18) önkéntes jellegét, a piaci szereplők korlátozott részvételét és a részletes főbb teljesítménymutatók hiányát az aláírók erőfeszítéseinek érdemi értékelése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a többi online piacteret a kezdeményezéshez való csatlakozásra és a fogyasztók és a kiskereskedők egyértelmű tájékoztatására a jogaikról, valamint értékelje, hogy az online piacterek milyen szerepet játszhatnak a nem biztonságos termékek forgalmazásának korlátozásában, és a digitális szolgáltatásokról szóló törvény, az általános termékbiztonságról szóló irányelv és bármely más vonatkozó jogszabály részeként tegyen javaslatot az EU-ban és azon kívül letelepedett piacterek kötelezettségeire és felelősségeire vonatkozó kötelező szabályokra; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a termékbiztonságra vonatkozó uniós szabályoknak való megfelelés tekintetében egyenlő versenyfeltételekre van szükség az uniós és a harmadik országbeli platformok között; felhívja a Bizottságot, hogy a piacfelügyeleti hatóságokkal együtt végezzen felmérést a harmadik országokból származó termékek biztonságosságáról, aktívabban vizsgálja meg az online piactereket, és növelje felelősségüket; sürgeti a Bizottságot, hogy a fogyasztói szervezetekkel és a tagállamokkal együttműködve jobban tájékoztassa a fogyasztókat az online piacokon vásárolt, harmadik országokból származó nem megfelelő termékek lehetséges veszélyeiről; felkéri a Bizottságot, hogy írja elő az online piacterek számára, hogy ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák minden olyan jogalanyra, amely termékeket kínál az uniós fogyasztóknak, beleértve a harmadik országokban letelepedett jogalanyokat is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megjegyzi, hogy míg az online platformok, például az online piacterek mind a kiskereskedők, mind a fogyasztók javát szolgálják azáltal, hogy javítják a választékot és csökkentik az árakat, ugyanakkor egyre több – különösen harmadik országokból származó – értékesítő kínál nem biztonságos vagy illegális termékeket az egységes piacon; ezért sürgeti az online piactereket, hogy a lehető leggyorsabban reagáljanak a RAPEX-től érkező értesítésekre, és hatékonyan és proaktívan működjenek együtt a tagállamok illetékes hatóságaival, haladéktalanul vonják vissza a nem biztonságos termékeket, és hozzanak intézkedéseket azok újbóli megjelenésének megakadályozására; kéri a Bizottságot, hogy állapítson meg kötelezettségeket arra vonatkozóan, hogy az online piacterek hatékonyan reagáljanak a nem biztonságos termékekre, többek között oly módon, hogy tájékoztatják a fogyasztókat, ha nem biztonságos vagy más módon nem megfelelő terméket vásároltak; ösztönzi az online piactereket, hogy amikor a fogyasztói szervezetek kapcsolatba lépnek velük, adjanak ki figyelmeztetést a nem biztonságos termékekről, és működjenek együtt velük a lehetséges kockázatok felmérése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az online piacterek az egymás és az illetékes hatóságok közötti közös tevékenységek révén fokozzák együttműködésüket, a termékek honlapjukon való elhelyezése előtt konzultáljanak a RAPEX-rendszerrel, haladéktalanul távolítsák el a RAPEX által nem biztonságosnak minősített termékeket, cseréljenek információt a szabályokat megsértő eladókról, hozzanak hatékony és visszatartó erejű intézkedéseket velük és ellátási láncukkal szemben, hozzanak létre megbízható üzleti felhasználó-azonosítási rendszert, és dolgozzanak ki könnyen hozzáférhető, uniós szintű eszközt a fogyasztók számára a nem biztonságos termékek bejelentésére; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sürgeti a Bizottságot annak értékelésére, hogy az online piacterek hogyan javíthatnák a RAPEX-rendszerrel való összeköttetésüket, feltéve, hogy a RAPEX-rendszert korszerűsítik és kompatibilissé teszik, például egy alkalmazási interfészen keresztül, annak érdekében, hogy riasztást kapjanak arról, hogy egy terméket bejelentettek a rendszerben, és biztosítsák az értékesítésre kínált termékek biztonságosságát, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy írja elő az online piacterek számára, hogy honlapjukon hozzanak létre a RAPEX-hez vezető linket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy értékelje azt a követelményt, amely szerint az online platformoknak hatékony és megfelelő biztosítékokat kell bevezetniük az uniós szabályozási keretnek meg nem felelő, nem biztonságos termékekre vonatkozó hirdetések megjelenésének kezelésére, beleértve a reklámokat vagy félrevezető garanciákat, valamint a beszállítók vagy vevők nyilatkozatait, és hogy ehhez az értékeléshez mellékelje az ilyen rendelkezések hatásának alapos értékelését, beleértve az online platformokra vonatkozó, arányosságon alapuló költséghatékonysági elemzést; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat egy ambiciózus WTO e-kereskedelmi megállapodásról az online termékbiztonsági szabályok uniós és nemzetközi szintű tiszteletben tartásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

31.

A Bizottság 2020. évi szabványosítási programja és a nyomonkövethetőség

| 32. | üdvözli, hogy a 2020. évi uniós szabványosítási program foglalkozik a digitális egységes piacon felmerülő kihívásokkal, például a mesterséges intelligenciával, a dolgok internetével, az adatok – többek között az egészségügyi adatok – védelmével, a kiberbiztonsággal és az automatizált mobilitással; kéri a Bizottságot, hogy bízza meg az Európai Szabványügyi Bizottságot, az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézetet, hogy támogassák a harmonizált szabványok kialakításának folyamatát, többek között azon hagyományos ágazatok esetében is, amelyek korábban nem használták az informatikát, annak érdekében, hogy biztosítsák az új és interoperábilis digitális technológiák biztonságos és egységes használatát az egész EU-ban; hangsúlyozza, hogy a férfiak és nők legmagasabb szintű biztonságának biztosítása érdekében szabványokat kell kidolgozni, különösen bizonyos termékkategóriák, például az egyéni védőeszközök tekintetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák valamennyi érdekelt fél, köztük a fogyasztói és vállalkozói szövetségek részvételét a szabványosítási tevékenységekben; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az ellátási lánc egészében a hatékony és eredményes nyomon követhetőség kulcsfontosságú a termékek biztonságának és minőségének az uniós szabályozási kerettel összhangban történő javításához és az uniós fogyasztók védelméhez, mivel a termékekre vonatkozó egyértelmű és megbízható információk megelőzik a fogyasztók – köztük a fogyatékossággal élő személyek – körében felmerülő bizonytalanságot, lehetővé teszik számukra, hogy a releváns információk alapján megalapozott döntéseket hozzanak, és lehetővé teszik a piacfelügyeleti hatóságok számára tevékenységeik elvégzését; kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően frissítse a nem harmonizált termékek visszakövethetőségi követelményeire vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy a megosztott főkönyvi technológia, mint például a blokklánc hogyan javíthatja a termékek biztonságosságát azáltal, hogy javítja a termékek nyomonkövethetőségét az ellátási lánc egészében, többek között a termékek szabványosítása révén; hangsúlyozza, hogy a megbízható elektronikus információk fejlesztése egyszerűbbé és hatékonyabbá tenné a piacfelügyeleti hatóságok által végzett ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

34.

Visszahívások

| 35. | megjegyzi, hogy a fogyasztók rosszul reagálnak a visszahívásokra, és hogy a nem biztonságos termékeket továbbra is használják, még ha vissza is hívták őket; kéri a Bizottságot, hogy közérthetően tegyen közzé iránymutatásokat a visszahívási eljárásokról, beleértve egy konkrét követelményeket tartalmazó ellenőrző listát, és nyújtson egyértelmű tájékoztatást a piacfelügyeleti hatóságok által használt referenciaértékekről az elért fogyasztók számának növelése érdekében, figyelembe véve ugyanakkor, hogy a kkv-knak és különösen a mikrovállalkozásoknak további segítségre lehet szükségük az iránymutatásoknak való megfeleléshez; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kéri a kiskereskedőket, az online piactereket és a fogyasztói szervezeteket, hogy a fogyasztók megfelelő és megbízható tájékoztatása révén játsszanak nagyobb szerepet az online vagy offline vásárolt nem biztonságos termékek visszahívásában, és felszólítja a kiskereskedőket és az online piactereket annak biztosítására, hogy a termékeket gyorsan kivonják az online piacterekről és polcokról, és visszahívják a fogyasztóktól; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy írják elő az online piacterek számára, hogy vezessenek be hatékony mechanizmusokat annak biztosítására, hogy elérhessék felhasználóikat, vásárlóikat és eladóikat, függetlenül attól, hogy magánszemélyekről vagy vállalkozásokról van-e szó, annak érdekében, hogy a lehető leggyorsabban tájékoztassák őket, amikor visszahívásra van szükség; kéri a Bizottságot, hogy értékelje, hogy az új technológiák és algoritmusok hogyan tudják hatékonyabbá tenni ezt a folyamatot, és biztosítsa, hogy több érintett fogyasztót érjenek el; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a visszahívásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok határokon átnyúló cseréjét, és fontolják meg a termékregisztrációs arányok növelését annak érdekében, hogy az érintett fogyasztók még a határokon átnyúló vásárlások esetében is könnyebben azonosíthatók és aktívan tájékoztathatók legyenek, valamint hogy a gazdasági szereplők az általános adatvédelmi rendelet szabályainak megsértése nélkül használhassanak fel adatokat – például hűségrendszereket – a fogyasztók elérése érdekében; felhívja a fogyasztói szervezeteket, hogy erősítsék meg a visszahívási eljárásokkal kapcsolatban a piacfelügyeleti hatóságokkal folytatott együttműködésüket azáltal, hogy weboldalaikon felsorolják a nem biztonságosnak minősített termékeket; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek egyszerű és harmonizált visszajelzési jelentési rendszert a gazdasági szereplők által bejelentett visszahívásokról, és azt nyújtsák be a piacfelügyeleti hatóságoknak a visszahívás hatékonyságának értékelése céljából; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

(2)  HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

(3)  HL L 91., 2019.3.29., 1. o.

(4)  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

(5)  HL L 169., 2019.6.25., 1. o.

(6)  HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

(7)  HL L 151., 2019.6.7., 15. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0032.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0081.

(10)  HL C 388., 2020.11.13., 141. o.

(11)  HL C 388., 2020.11.13., 39. o.

(12)  HL C 363., 2020.10.28., 179. o.

(13)  HL C 11., 2020.1.13., 7. o.

(14)  HL C 334., 2018.9.19., 2. o.

(15)  HL C 334., 2018.9.19., 60. o.

(16)  HL C 76., 2018.2.28., 112. o.

(17)  HL C 443., 2017.12.22., 722. o.

(18)  A termékbiztonsági kötelezettségvállalás az online piacterek önkéntes kötelezettségvállalása a harmadik felek által 2018 júniusától az interneten értékesített nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkek biztonsága tekintetében.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/28

---

P9_TA(2020)0320

A médiaszabadság megerősítése: az újságírók védelme Európában, a gyűlöletbeszéd, a dezinformáció és a platformok szerepe

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a médiaszabadság megerősítéséről: az újságírók védelme Európában, a gyűlöletbeszéd, a dezinformáció és a platformok szerepe (2020/2009(INI))

(2021/C 425/05)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, az ENSZ korrupció elleni egyezményére és a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, az ENSZ korrupció elleni egyezményére és a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének és az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának vonatkozó határozataira és a véleményalkotás és véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire, különösen a „Világjárványok és a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadsága” című 2020. április 23-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének és az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának vonatkozó határozataira és a véleményalkotás és véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire, különösen a „Világjárványok és a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadsága” című 2020. április 23-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ véleményalkotási és -nyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) tömegtájékoztatás szabadságával foglalkozó képviselőjének, az Amerikai Államok Szervezete (OAS) véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadójának, valamint a Népek Jogai Afrikai Bizottsága véleménynyilvánítás szabadságával és az információhoz való hozzáféréssel foglalkozó különleges előadójának a véleménynyilvánítás szabadságáról, valamint az „álhírekről”, a dezinformációról és a propagandáról szóló, 2017. március 3-i együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ véleményalkotási és -nyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) tömegtájékoztatás szabadságával foglalkozó képviselőjének, az Amerikai Államok Szervezete (OAS) véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadójának, valamint a Népek Jogai Afrikai Bizottsága véleménynyilvánítás szabadságával és az információhoz való hozzáféréssel foglalkozó különleges előadójának a véleménynyilvánítás szabadságáról, valamint az „álhírekről”, a dezinformációról és a propagandáról szóló, 2017. március 3-i együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel az újságírók biztonságáról és a büntetlenség kérdéséről szóló ENSZ cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az újságírók biztonságáról és a büntetlenség kérdéséről szóló ENSZ cselekvési tervre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága által a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikkéhez (A véleményalkotás és -nyilvánítás szabadsága) fűzött 34. számú általános észrevételre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága által a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikkéhez (A véleményalkotás és -nyilvánítás szabadsága) fűzött 34. számú általános észrevételre,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre, és az abban foglalt kötelezettségvállalásokra, többek között a békés és befogadó társadalmak fenntartható fejlődést célzó előmozdítására, amely egyebek mellett az információkhoz való nyilvános hozzáférés biztosítása és az alapvető szabadságok védelme révén valósul meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre, és az abban foglalt kötelezettségvállalásokra, többek között a békés és befogadó társadalmak fenntartható fejlődést célzó előmozdítására, amely egyebek mellett az információkhoz való nyilvános hozzáférés biztosítása és az alapvető szabadságok védelme révén valósul meg,

| — | tekintettel az Európa Tanács által az újságírók védelmének és biztonságának előmozdítása érdekében végzett munkára, beleértve a Miniszteri Bizottság tagállamoknak címzett, a médiapluralizmusról és a médiatulajdon átláthatóságáról szóló CM/Rec(2018)1 ajánlását, valamint a digitális korban a minőségi újságírás pénzügyi fenntarthatóságáról szóló nyilatkozatát, az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról szóló CM/Rec(2016)4 ajánlását, valamint a „Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal” (El a kezekkel a sajtószabadságtól: a média elleni támadások nem válhatnak az új normává Európában) című 2020. évi éves jelentését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács által az újságírók védelmének és biztonságának előmozdítása érdekében végzett munkára, beleértve a Miniszteri Bizottság tagállamoknak címzett, a médiapluralizmusról és a médiatulajdon átláthatóságáról szóló CM/Rec(2018)1 ajánlását, valamint a digitális korban a minőségi újságírás pénzügyi fenntarthatóságáról szóló nyilatkozatát, az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról szóló CM/Rec(2016)4 ajánlását, valamint a „Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal” (El a kezekkel a sajtószabadságtól: a média elleni támadások nem válhatnak az új normává Európában) című 2020. évi éves jelentését,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) a visszaélést bejelentő személyek védelmének Európa-szerte történő javításáról szóló, 2019. október 1-i 2300. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) a visszaélést bejelentő személyek védelmének Európa-szerte történő javításáról szóló, 2019. október 1-i 2300. számú határozatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. június 10-i, „A Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezelése – lássuk a valós tényeket” című közös közleményére (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. június 10-i, „A Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezelése – lássuk a valós tényeket” című közös közleményére (JOIN(2020)0008),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. évi munkaprogramját magában foglaló, 2020. január 29-i bizottsági közleményre (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. évi munkaprogramját magában foglaló, 2020. január 29-i bizottsági közleményre (COM(2020)0027),

| — | tekintettel a Bizottság „Az Unión belüli jogállamiság megerősítése – Intézkedési terv” című, 2019. július 17-i közleményére (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az Unión belüli jogállamiság megerősítése – Intézkedési terv” című, 2019. július 17-i közleményére (COM(2019)0343),

| — | tekintettel a Bizottság 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiájára,

| — | tekintettel a Bizottság „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, 2018. április 26-i közleményére (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, 2018. április 26-i közleményére (COM(2018)0236),

| — | tekintettel a Bizottság 2018. szeptember 26-án elfogadott, az online dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2018. szeptember 26-án elfogadott, az online dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexére,

| — | tekintettel a Bizottság illegális online tartalom hatékony kezelésére irányuló intézkedésekről szóló 2018. március 1-jei ajánlásaira (C(2018)1177), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság illegális online tartalom hatékony kezelésére irányuló intézkedésekről szóló 2018. március 1-jei ajánlásaira (C(2018)1177),

| — | tekintettel a dezinformáció elleni fellépésről szóló, 2018. december 5-i bizottsági cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dezinformáció elleni fellépésről szóló, 2018. december 5-i bizottsági cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Bizottság által 2016 májusában indított, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexre és annak negyedik értékelési fordulójára, amelynek eredményeképpen született a „Tájékoztató – a magatartási kódex 4. ellenőrzési fordulója” című dokumentum, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2016 májusában indított, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexre és annak negyedik értékelési fordulójára, amelynek eredményeképpen született a „Tájékoztató – a magatartási kódex 4. ellenőrzési fordulója” című dokumentum,

| — | tekintettel az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és a 2010/13/EU irányelv módosításáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1808 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és a 2010/13/EU irányelv módosításáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1808 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportjának a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex végrehajtásáról szóló 2020-as jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportjának a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex végrehajtásáról szóló 2020-as jelentésére,

| — | tekintettel a Tanács „Médiatudatosság egy folyamatosan változó világban” című 2020. május 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „Médiatudatosság egy folyamatosan változó világban” című 2020. május 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel az európai tartalmaknak a digitális gazdaságban történő előmozdításáról szóló 2018. november 14-i tanácsi következtetésekre, amelyek elismerik a média és „más kulturális és kreatív ágazatok” – „Európa társadalmi és gazdasági fejlődésének meghatározó pillérei” – által előállított tartalmak relevanciáját, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai tartalmaknak a digitális gazdaságban történő előmozdításáról szóló 2018. november 14-i tanácsi következtetésekre, amelyek elismerik a média és „más kulturális és kreatív ágazatok” – „Európa társadalmi és gazdasági fejlődésének meghatározó pillérei” – által előállított tartalmak relevanciáját,

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a 2014. május 12-én elfogadott, az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós emberi jogi iránymutatásokra, amely a művészi szabadságot a média szabadsága mellett a véleménynyilvánítási szabadság szerves részeként ismeri el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. május 12-én elfogadott, az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós emberi jogi iránymutatásokra, amely a művészi szabadságot a média szabadsága mellett a véleménynyilvánítási szabadság szerves részeként ismeri el,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) 2020. április 24-i, „A Covid19/koronavírus-világjárvány körüli narratívák és dezinformáció rövid értékelése” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) 2020. április 24-i, „A Covid19/koronavírus-világjárvány körüli narratívák és dezinformáció rövid értékelése” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által végzett munkára,

| — | tekintettel a Riporterek Határok Nélkül által közzétett sajtószabadság-ranglista eredményeire, és az Európai Doktori Intézet tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központja (Centre for Media Pluralism and Media Freedom) által kidolgozott Médiapluralizmus Monitor eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Riporterek Határok Nélkül által közzétett sajtószabadság-ranglista eredményeire, és az Európai Doktori Intézet tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központja (Centre for Media Pluralism and Media Freedom) által kidolgozott Médiapluralizmus Monitor eredményeire,

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2020. január 9-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2020. január 9-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni nyilvános megkülönböztetésről és gyűlöletbeszédről, többek között az LMBTI-mentes övezetekről szóló, 2019. december 18-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni nyilvános megkülönböztetésről és gyűlöletbeszédről, többek között az LMBTI-mentes övezetekről szóló, 2019. december 18-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásával kapcsolatban napvilágot látott újabb információkat követően a jogállamiság máltai helyzetéről szóló 2019. december 18-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásával kapcsolatban napvilágot látott újabb információkat követően a jogállamiság máltai helyzetéről szóló 2019. december 18-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a választásokba való külföldi beavatkozásról és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformációról szóló, 2019. október 10-i európai parlamenti állásfoglalásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a választásokba való külföldi beavatkozásról és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformációról szóló, 2019. október 10-i európai parlamenti állásfoglalásra (10),

| — | tekintettel az Európa jövője szempontjából az európai megemlékezés fontosságáról szóló, 2019. szeptember 19-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa jövője szempontjából az európai megemlékezés fontosságáról szóló, 2019. szeptember 19-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európai Unióban, különösen Máltán és Szlovákiában a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem helyzetéről szóló, 2019. március 28-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban, különösen Máltán és Szlovákiában a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem helyzetéről szóló, 2019. március 28-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban 2017-ben” című, 2019. január 16-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban 2017-ben” című, 2019. január 16-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség uniós médiaszektoron belüli helyzetéről szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség uniós médiaszektoron belüli helyzetéről szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Unión belüli, munkahelyen, nyilvános térben és a politikai életben elkövetett megfélemlítés és szexuális zaklatás megelőzését és az ellenük való küzdelmet szolgáló intézkedésekről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unión belüli, munkahelyen, nyilvános térben és a politikai életben elkövetett megfélemlítés és szexuális zaklatás megelőzését és az ellenük való küzdelmet szolgáló intézkedésekről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok védelmét szolgáló átfogó uniós mechanizmus szükségességéről szóló, 2018. november 14-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok védelmét szolgáló átfogó uniós mechanizmus szükségességéről szóló, 2018. november 14-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról szóló, 2018. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról szóló, 2018. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (17),

| — | tekintettel az Európai Unióban a tömegtájékoztatás szabadságáról és sokszínűségéről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a tömegtájékoztatás szabadságáról és sokszínűségéről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel „Az oknyomozó újságírók védelme Európában:, Ján Kuciak szlovák újságíró és Martina Kušnírová ügye” című, 2018. április 19-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az oknyomozó újságírók védelme Európában:, Ján Kuciak szlovák újságíró és Martina Kušnírová ügye” című, 2018. április 19-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel „Az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés: A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában” című, 2017. december 12-i jelentésére (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés: A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában” című, 2017. december 12-i jelentésére (20),

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az online platformokról és a digitális egységes piacról szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az online platformokról és a digitális egységes piacról szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel a nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásairól: a magánéletről, adatvédelemről, megkülönböztetésmentességről, biztonságról és bűnüldözésről szóló, 2017. március 14-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásairól: a magánéletről, adatvédelemről, megkülönböztetésmentességről, biztonságról és bűnüldözésről szóló, 2017. március 14-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2017. november 15-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2017. november 15-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2016. október 25-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2016. október 25-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztályának 2019. február 28-i, „Dezinformáció és propaganda – a jogállamiság működésére gyakorolt hatás az EU-n és annak tagállamain belül” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztályának 2019. február 28-i, „Dezinformáció és propaganda – a jogállamiság működésére gyakorolt hatás az EU-n és annak tagállamain belül” című tanulmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0205/2020),

| A. | mivel a média szabadsága, pluralizmusa és függetlensége és az újságírók biztonsága alapvető elemei a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának, és elengedhetetlenek az EU és tagállamai demokratikus működéséhez; mivel a média kulcsfontosságú demokratikus feladatai közé tartozik az átláthatóság és a demokratikus elszámoltathatóság megszilárdítása; mivel a média a közérdek éber őrzőjeként alapvető szerepet játszik a demokratikus társadalomban, mivel elősegíti a polgárok tájékoztatását és szerepvállalását azáltal, hogy érthetőbbé teszi számunka az aktuális politikai és társadalmi viszonyokat és előmozdítja a demokratikus életében való tudatos részvételüket; |
| --- | --- |

A.

mivel a média szabadsága, pluralizmusa és függetlensége és az újságírók biztonsága alapvető elemei a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának, és elengedhetetlenek az EU és tagállamai demokratikus működéséhez; mivel a média kulcsfontosságú demokratikus feladatai közé tartozik az átláthatóság és a demokratikus elszámoltathatóság megszilárdítása; mivel a média a közérdek éber őrzőjeként alapvető szerepet játszik a demokratikus társadalomban, mivel elősegíti a polgárok tájékoztatását és szerepvállalását azáltal, hogy érthetőbbé teszi számunka az aktuális politikai és társadalmi viszonyokat és előmozdítja a demokratikus életében való tudatos részvételüket;

| B. | mivel a válság rámutatott arra, hogy az újságíróknak mennyire fontos szerepük van abban, hogy a polgárok megbízható és hiteles információkhoz jussanak; mivel ezért több erőfeszítést kell tenni az újságírók biztonságos és megfelelő munkakörülményeinek biztosítása érdekében; mivel az oknyomozó újságírásra különös figyelmet kell szentelni a korrupció és hivatali visszásságok ellen az EU-ban folytatott küzdelem keretében; |
| --- | --- |

B.

mivel a válság rámutatott arra, hogy az újságíróknak mennyire fontos szerepük van abban, hogy a polgárok megbízható és hiteles információkhoz jussanak; mivel ezért több erőfeszítést kell tenni az újságírók biztonságos és megfelelő munkakörülményeinek biztosítása érdekében; mivel az oknyomozó újságírásra különös figyelmet kell szentelni a korrupció és hivatali visszásságok ellen az EU-ban folytatott küzdelem keretében;

| C. | mivel egyes tagállamok gazdasági eszközökkel korlátozzák a média szabadságát, például az állami finanszírozású hirdetések médiaorgánumok közötti elosztásával torzítják a versenyt, és közvetlen ellenőrzésük alatt tartják a közszolgálati médiát a szerkesztői döntések befolyásolása és ezáltal a kormány iránti hűség biztosítása érdekében; mivel az állami hatóságoknak olyan jogi és szabályozási keretet kell elfogadniuk, amely előmozdítja a szabad, független és sokszínű tömegtájékoztatás fejlődését; |
| --- | --- |

C.

mivel egyes tagállamok gazdasági eszközökkel korlátozzák a média szabadságát, például az állami finanszírozású hirdetések médiaorgánumok közötti elosztásával torzítják a versenyt, és közvetlen ellenőrzésük alatt tartják a közszolgálati médiát a szerkesztői döntések befolyásolása és ezáltal a kormány iránti hűség biztosítása érdekében; mivel az állami hatóságoknak olyan jogi és szabályozási keretet kell elfogadniuk, amely előmozdítja a szabad, független és sokszínű tömegtájékoztatás fejlődését;

| D. | mivel minden tagállamnak tiszteletben kell tartania az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket; |
| --- | --- |

D.

mivel minden tagállamnak tiszteletben kell tartania az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket;

| E. | mivel a média foglyul ejtését, az intézményi átláthatóság hiányát, a gyűlöletbeszédet és a dezinformációt a társadalmi polarizáció kiélezésének eszközeként egyre gyakrabban politikai célokra használják fel; mivel az e jelenségek elleni küzdelem nemcsak az emberi jogok területén fontos, hanem a jogállamiság és a demokrácia EU-n belüli védelme szempontjából is alapvető jelentőségű; |
| --- | --- |

E.

mivel a média foglyul ejtését, az intézményi átláthatóság hiányát, a gyűlöletbeszédet és a dezinformációt a társadalmi polarizáció kiélezésének eszközeként egyre gyakrabban politikai célokra használják fel; mivel az e jelenségek elleni küzdelem nemcsak az emberi jogok területén fontos, hanem a jogállamiság és a demokrácia EU-n belüli védelme szempontjából is alapvető jelentőségű;

| F. | mivel a sajtószabadságra vonatkozó 2020. évi globális sajtószabadsági index szerint a Covid19-világjárvány számos egyéb olyan válságot is kiemelt és felerősített, amelyek veszélyeztetik a szabadon tudósított, független, sokszínű és megbízható információkhoz való jogot; mivel az index rámutatott, hogy az egyes tagállamok között jelentős eltérések vannak, egyes tagállamok a világranglista tetején, míg mások a ranglista alján szerepelnek: több mint 100 hely különbség van a legjobban és a legrosszabbul teljesítő tagállamok között; mivel több tagállam is hátrébb sorolódott a sajtószabadságra vonatkozó nemzetközi rangsorokban; |
| --- | --- |

F.

mivel a sajtószabadságra vonatkozó 2020. évi globális sajtószabadsági index szerint a Covid19-világjárvány számos egyéb olyan válságot is kiemelt és felerősített, amelyek veszélyeztetik a szabadon tudósított, független, sokszínű és megbízható információkhoz való jogot; mivel az index rámutatott, hogy az egyes tagállamok között jelentős eltérések vannak, egyes tagállamok a világranglista tetején, míg mások a ranglista alján szerepelnek: több mint 100 hely különbség van a legjobban és a legrosszabbul teljesítő tagállamok között; mivel több tagállam is hátrébb sorolódott a sajtószabadságra vonatkozó nemzetközi rangsorokban;

| G. | mivel az elmúlt években gyengült a médiaszabadság, és a Covid19-járvány súlyosbította ezt a helyzetet, ugyanakkor rámutatott a média és a megbízható információkhoz való hozzáférés jogának jelentőségére is; |
| --- | --- |

G.

mivel az elmúlt években gyengült a médiaszabadság, és a Covid19-járvány súlyosbította ezt a helyzetet, ugyanakkor rámutatott a média és a megbízható információkhoz való hozzáférés jogának jelentőségére is;

| H. | mivel a Reuters Institute digitális hírfogyasztásról szóló 2019. évi jelentése (Digital News Report) szerint a hírekbe vetett bizalom szintje általánosságban (világszerte) 2 százalékponttal, 42 %-ra esett, és a megkérdezettek kevesebb mint fele (49 %) bízik az általa használt hírforrásokban; mivel az internetes keresés (33 %) és közösségi médiák (23 %) útján talált hírek iránti bizalom szintje továbbra is stabil, de rendkívül alacsony; |
| --- | --- |

H.

mivel a Reuters Institute digitális hírfogyasztásról szóló 2019. évi jelentése (Digital News Report) szerint a hírekbe vetett bizalom szintje általánosságban (világszerte) 2 százalékponttal, 42 %-ra esett, és a megkérdezettek kevesebb mint fele (49 %) bízik az általa használt hírforrásokban; mivel az internetes keresés (33 %) és közösségi médiák (23 %) útján talált hírek iránti bizalom szintje továbbra is stabil, de rendkívül alacsony;

| I. | mivel a médiatulajdon átláthatósága abszolút előfeltétele a médiapluralizmus és a független újságírás biztosításának; |
| --- | --- |

I.

mivel a médiatulajdon átláthatósága abszolút előfeltétele a médiapluralizmus és a független újságírás biztosításának;

| J. | mivel az újságírók és egyéb médiaszereplők továbbra is szembesülnek erőszakkal, fenyegetésekkel, zaklatással, nyomásgyakorlással, nyilvános megszégyenítéssel vagy akár a gyilkosság kockázatával az EU-ban a közérdek védelme érdekében végzett munkájuk következményeképpen; mivel az elmúlt években egyre elterjedtebb lett a megfélemlítés az újságírók elhallgattatása céljából, ami sürgős intézkedéseket igényel annak érdekében, hogy megmaradjon a független média alapvető szerepe a jogállamiság alapelveinek érvényesítése terén; mivel Daphne Caruana Galizia és Ján Kuciak meggyilkolása két tragikusan nyilvánvaló példája annak, hogy az oknyomozó újságírókat milyen mértékben támadják a korrupciós ügyek feltárása, illetve a demokrácia és a jogállamiság védelme miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel az újságírók és egyéb médiaszereplők továbbra is szembesülnek erőszakkal, fenyegetésekkel, zaklatással, nyomásgyakorlással, nyilvános megszégyenítéssel vagy akár a gyilkosság kockázatával az EU-ban a közérdek védelme érdekében végzett munkájuk következményeképpen; mivel az elmúlt években egyre elterjedtebb lett a megfélemlítés az újságírók elhallgattatása céljából, ami sürgős intézkedéseket igényel annak érdekében, hogy megmaradjon a független média alapvető szerepe a jogállamiság alapelveinek érvényesítése terén; mivel Daphne Caruana Galizia és Ján Kuciak meggyilkolása két tragikusan nyilvánvaló példája annak, hogy az oknyomozó újságírókat milyen mértékben támadják a korrupciós ügyek feltárása, illetve a demokrácia és a jogállamiság védelme miatt;

| K. | mivel a média szabadságát fenyegető veszélyek közé tartoznak az újságírók ellen irányuló zaklatások és támadások, a törvényben foglalt védelmük figyelmen kívül hagyása, a média „foglyul ejtése”, illetve a politikai indíttatású intézkedések végrehajtása a médiaszektorban; |
| --- | --- |

K.

mivel a média szabadságát fenyegető veszélyek közé tartoznak az újságírók ellen irányuló zaklatások és támadások, a törvényben foglalt védelmük figyelmen kívül hagyása, a média „foglyul ejtése”, illetve a politikai indíttatású intézkedések végrehajtása a médiaszektorban;

| L. | mivel az újságírók az erőszak nemspecifikus formáival, például szexuális és online zaklatással szembesülnek; mivel a médiában dolgozó nők több mint 70 %-a az online zaklatások, fenyegetések és támadások több típusát is megtapasztalta; mivel csak az elmúlt évben a nők 52 %-a tapasztalt ilyen típusú jogsértést; mivel az online zaklatás és bántalmazás gyakran szexuális jellegű, és nem az áldozatok munkája, hanem fizikai tulajdonságaik, kulturális hátterük, illetve magánéletük ellen irányul; mivel az ilyen jellegű fenyegetések miatt az újságírók öncenzúrára kényszerülnek, és ezek a fenyegetések korlátozhatják a sajtószabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát; mivel a kutatások folyamatosan találnak bizonyítékot arra, hogy a nők a média minden szektorában, különösen a kreatív ágazatokban kisebbségben vannak, és a magas beosztású, döntéshozatali szinten súlyosan alulreprezentáltak (27); |
| --- | --- |

L.

mivel az újságírók az erőszak nemspecifikus formáival, például szexuális és online zaklatással szembesülnek; mivel a médiában dolgozó nők több mint 70 %-a az online zaklatások, fenyegetések és támadások több típusát is megtapasztalta; mivel csak az elmúlt évben a nők 52 %-a tapasztalt ilyen típusú jogsértést; mivel az online zaklatás és bántalmazás gyakran szexuális jellegű, és nem az áldozatok munkája, hanem fizikai tulajdonságaik, kulturális hátterük, illetve magánéletük ellen irányul; mivel az ilyen jellegű fenyegetések miatt az újságírók öncenzúrára kényszerülnek, és ezek a fenyegetések korlátozhatják a sajtószabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát; mivel a kutatások folyamatosan találnak bizonyítékot arra, hogy a nők a média minden szektorában, különösen a kreatív ágazatokban kisebbségben vannak, és a magas beosztású, döntéshozatali szinten súlyosan alulreprezentáltak (27);

| M. | mivel több tagállamban továbbra is alkalmazzák az úgynevezett „közéleti részvétel elleni stratégiai perek” (SLAPP) gyakorlatát abból a célból, hogy az újságírókat elrettentsék a korrupció és egyéb közérdekű ügyek feltárásától; |
| --- | --- |

M.

mivel több tagállamban továbbra is alkalmazzák az úgynevezett „közéleti részvétel elleni stratégiai perek” (SLAPP) gyakorlatát abból a célból, hogy az újságírókat elrettentsék a korrupció és egyéb közérdekű ügyek feltárásától;

| N. | mivel az újságírókkal szembeni erőszakon, megfélemlítésen és zaklatáson felül az ilyen bűncselekmények elkövetői ellen nem is indítanak büntetőeljárást, és a büntetlenség elrettentő hatással bír; mivel az EBESZ arról számol be, hogy továbbra is jellemző az ilyen bűncselekmények büntetlensége, mivel például az újságírókat érintő gyilkossági ügyek kevesebb mint 15 %-át derítik fel az EBESZ-régióban; |
| --- | --- |

N.

mivel az újságírókkal szembeni erőszakon, megfélemlítésen és zaklatáson felül az ilyen bűncselekmények elkövetői ellen nem is indítanak büntetőeljárást, és a büntetlenség elrettentő hatással bír; mivel az EBESZ arról számol be, hogy továbbra is jellemző az ilyen bűncselekmények büntetlensége, mivel például az újságírókat érintő gyilkossági ügyek kevesebb mint 15 %-át derítik fel az EBESZ-régióban;

| O. | mivel az újságírók tudósításhoz és tényfeltáráshoz való jogának további megerősítésére és hatékony védelmére van szükség; |
| --- | --- |

O.

mivel az újságírók tudósításhoz és tényfeltáráshoz való jogának további megerősítésére és hatékony védelmére van szükség;

| P. | mivel a médiaszabadság megszilárdításához hiteles és részletes információkra van szükség a tagállamokon belüli és az EU egészét érintő kihívások kiterjedtségéről és jellegéről, ideértve a független média alapelvei megsértésének eseteit, illetve az újságírók alapvető jogainak megsértését; |
| --- | --- |

P.

mivel a médiaszabadság megszilárdításához hiteles és részletes információkra van szükség a tagállamokon belüli és az EU egészét érintő kihívások kiterjedtségéről és jellegéről, ideértve a független média alapelvei megsértésének eseteit, illetve az újságírók alapvető jogainak megsértését;

| Q. | mivel a művészi szabadság a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő alapvető jog szerves részét képezi, és elengedhetetlen Európa kulturális sokszínűségének és egészséges demokráciájának biztosításához; mivel a művészi önkifejezés szabadsága ellen irányuló támadások egyre gyakoribbak, azonban továbbra is észrevehetetlenek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a művészi szabadság a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő alapvető jog szerves részét képezi, és elengedhetetlen Európa kulturális sokszínűségének és egészséges demokráciájának biztosításához; mivel a művészi önkifejezés szabadsága ellen irányuló támadások egyre gyakoribbak, azonban továbbra is észrevehetetlenek;

| R. | mivel a globális Covid19-válság rendkívül káros társadalmi és gazdasági hatást gyakorol a médiaágazatra; mivel a médiaorgánumok jelentős reklámbevétel-kiesésről számoltak be; mivel a médiában dolgozók ezrei vesztették el munkájukat, vagy vannak kitéve annak a veszélynek, hogy akár ideiglenesen, akár véglegesen elveszítik munkahelyüket; mivel ez különösen erős hatást gyakorolt a szabadúszó újságírókra és médiamunkásokra, akik száma Unió-szerte növekszik, és akik már most is az európai újságírók és médiamunkások jelentős hányadát teszik ki; mivel ez azzal a súlyos kockázattal jár, hogy az információ még inkább kevesek kezében összpontosul, továbbá megakadályozza a szabad és független információk terjesztését; mivel a munkahelyek pénzügyi fenntarthatósága és a pénzügyi függetlenség a sajtószabadság fontos részét képezi; |
| --- | --- |

R.

mivel a globális Covid19-válság rendkívül káros társadalmi és gazdasági hatást gyakorol a médiaágazatra; mivel a médiaorgánumok jelentős reklámbevétel-kiesésről számoltak be; mivel a médiában dolgozók ezrei vesztették el munkájukat, vagy vannak kitéve annak a veszélynek, hogy akár ideiglenesen, akár véglegesen elveszítik munkahelyüket; mivel ez különösen erős hatást gyakorolt a szabadúszó újságírókra és médiamunkásokra, akik száma Unió-szerte növekszik, és akik már most is az európai újságírók és médiamunkások jelentős hányadát teszik ki; mivel ez azzal a súlyos kockázattal jár, hogy az információ még inkább kevesek kezében összpontosul, továbbá megakadályozza a szabad és független információk terjesztését; mivel a munkahelyek pénzügyi fenntarthatósága és a pénzügyi függetlenség a sajtószabadság fontos részét képezi;

| S. | mivel a digitális reklámbevételek gyakran nem uniós piaci szereplők javát szolgálják, és az európai médiabevételek meredeken csökkennek, ami veszélyezteti a reklámokból finanszírozott hagyományos médiavállalatok, például a kereskedelmi televíziós csatornák, újságok és magazinok jövőjét; |
| --- | --- |

S.

mivel a digitális reklámbevételek gyakran nem uniós piaci szereplők javát szolgálják, és az európai médiabevételek meredeken csökkennek, ami veszélyezteti a reklámokból finanszírozott hagyományos médiavállalatok, például a kereskedelmi televíziós csatornák, újságok és magazinok jövőjét;

| T. | mivel a média számára nyújtott állami támogatás nem minden tagállamban átlátható módon történt, ami súlyosan veszélyezteti annak függetlenségét és hitelességét; |
| --- | --- |

T.

mivel a média számára nyújtott állami támogatás nem minden tagállamban átlátható módon történt, ami súlyosan veszélyezteti annak függetlenségét és hitelességét;

| U. | mivel többek között az illegális tartalmak terjesztése révén a közösségimédia-platformok üzleti modellje, amely a mikrotargetálás módszerét alkalmazó hirdetéseken alapul, szerepet játszik a diszkriminációt és erőszakot szító gyűlöletbeszéd terjesztésében és felerősítésében, és az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás előmozdításában; mivel az intolerancia valamennyi formája elleni küzdelem az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján az emberi jogok védelmének szerves részét képezi; |
| --- | --- |

U.

mivel többek között az illegális tartalmak terjesztése révén a közösségimédia-platformok üzleti modellje, amely a mikrotargetálás módszerét alkalmazó hirdetéseken alapul, szerepet játszik a diszkriminációt és erőszakot szító gyűlöletbeszéd terjesztésében és felerősítésében, és az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás előmozdításában; mivel az intolerancia valamennyi formája elleni küzdelem az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján az emberi jogok védelmének szerves részét képezi;

| V. | mivel a Covid19-világjárvány bizonyos, különösen kiszolgáltatott személyek többek között a média általi megbélyegzését eredményezte, és ezáltal hozzájárult az európai társadalom polarizációjához és a gyűlöletbeszéd terjedéséhez; |
| --- | --- |

V.

mivel a Covid19-világjárvány bizonyos, különösen kiszolgáltatott személyek többek között a média általi megbélyegzését eredményezte, és ezáltal hozzájárult az európai társadalom polarizációjához és a gyűlöletbeszéd terjedéséhez;

| W. | mivel az online erőszak (többek között az internetes gyűlöletbeszéd és zaklatás) egyre elterjedtebb; mivel a közszerepet ellátó nők, köztük politikusok, újságírók, valamint a nők és a szexuális kisebbségek jogaiért küzdő aktivisták az elsődleges célpontjaivá válnak az online zaklatásnak és erőszaknak; |
| --- | --- |

W.

mivel az online erőszak (többek között az internetes gyűlöletbeszéd és zaklatás) egyre elterjedtebb; mivel a közszerepet ellátó nők, köztük politikusok, újságírók, valamint a nők és a szexuális kisebbségek jogaiért küzdő aktivisták az elsődleges célpontjaivá válnak az online zaklatásnak és erőszaknak;

| X. | mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv minden tagállamban kötelezi a hatóságokat annak biztosítására, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatások és a videomegosztó portálok tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a lakosságot megvédjék valamely embercsoport vagy annak tagjai ellen irányuló, az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkében említett bármely indokon alapuló gyűlöletre uszítást tartalmazó programoktól, felhasználók által létrehozott videóktól és audiovizuális kereskedelmi közleményektől; mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv kötelezi a tagállamokat a médiaszabályozó testületek függetlenségének biztosítására; |
| --- | --- |

X.

mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv minden tagállamban kötelezi a hatóságokat annak biztosítására, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatások és a videomegosztó portálok tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a lakosságot megvédjék valamely embercsoport vagy annak tagjai ellen irányuló, az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkében említett bármely indokon alapuló gyűlöletre uszítást tartalmazó programoktól, felhasználók által létrehozott videóktól és audiovizuális kereskedelmi közleményektől; mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv kötelezi a tagállamokat a médiaszabályozó testületek függetlenségének biztosítására;

| Y. | mivel a félretájékoztatás és dezinformációk terjedése, valamint a digitális platformok által ennek kezelésére alkalmazott aránytalan intézkedések veszélyeztetik az információszabadságot, a demokratikus párbeszédet és a média függetlenségét, és felerősítették a színvonalas hagyományos média iránti igényt; mivel az adatelemzés és az algoritmusok egyre nagyobb hatással vannak a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkra; |
| --- | --- |

Y.

mivel a félretájékoztatás és dezinformációk terjedése, valamint a digitális platformok által ennek kezelésére alkalmazott aránytalan intézkedések veszélyeztetik az információszabadságot, a demokratikus párbeszédet és a média függetlenségét, és felerősítették a színvonalas hagyományos média iránti igényt; mivel az adatelemzés és az algoritmusok egyre nagyobb hatással vannak a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkra;

| Z. | mivel a különböző, nehezen ellenőrizhető forrásokból származó információk széles körű terjedése – a közösségi és üzenetküldő platformok egyre nagyobb térnyerésével párhuzamosan – negatív hatást gyakorol az európai polgárok alapvető jogaira; mivel a Covid19-világjárvány felgyorsította az online dezinformáció hatását, amely olykor súlyos következményekkel jár a közegészségre nézve, és még egyértelműbbé tette a szabad és független tájékoztatás biztosításának szükségességét a polgárok alapvető jogainak védelme érdekében; mivel egy összehangolt európai szintű kommunikációs stratégia hiánya kedvezett a világjárvánnyal kapcsolatos, főként a közösségi és üzenetküldési platformokon terjedő dezinformációs hullámnak; |
| --- | --- |

Z.

mivel a különböző, nehezen ellenőrizhető forrásokból származó információk széles körű terjedése – a közösségi és üzenetküldő platformok egyre nagyobb térnyerésével párhuzamosan – negatív hatást gyakorol az európai polgárok alapvető jogaira; mivel a Covid19-világjárvány felgyorsította az online dezinformáció hatását, amely olykor súlyos következményekkel jár a közegészségre nézve, és még egyértelműbbé tette a szabad és független tájékoztatás biztosításának szükségességét a polgárok alapvető jogainak védelme érdekében; mivel egy összehangolt európai szintű kommunikációs stratégia hiánya kedvezett a világjárvánnyal kapcsolatos, főként a közösségi és üzenetküldési platformokon terjedő dezinformációs hullámnak;

| AA. | mivel a Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció és félretájékoztatás pánikhoz és társadalmi elégedetlenséghez vezethet, és foglalkozni kell ezzel a problémával; mivel a dezinformáció és félretájékoztatás elleni küzdelem nem szolgálhat ürügyül a sajtószabadság aránytalan korlátozásának bevezetésére, a médiapluralizmus aláásására és az újságírók biztonságának veszélyeztetésére; mivel beszámolók tanúsága szerint az uniós tagállamokban és a szomszédos régiókban összehangolt kampányokat folytatnak az EU-val és partnereivel kapcsolatos téves egészségügyi információk és dezinformációk terjesztése céljából; mivel ennek a jelenségnek a kezelése céljából a Bizottság a közelmúltban kiadta a Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezeléséről szóló közös közleményét; mivel egyes kormányok saját céljaikra használták a vészhelyzet kezelése érdekében hozott jogszabályokat, és míg egyes korlátozások ideiglenesek, másoknál fennáll a veszélye annak, hogy az egészségügyi válság után is hosszú ideig fennállnak majd; mivel az információforrások sokfélesége, az elszámoltathatóság és az intézményi átláthatóság képezi az elsődleges védelmi vonalat a dezinformációval szemben; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció és félretájékoztatás pánikhoz és társadalmi elégedetlenséghez vezethet, és foglalkozni kell ezzel a problémával; mivel a dezinformáció és félretájékoztatás elleni küzdelem nem szolgálhat ürügyül a sajtószabadság aránytalan korlátozásának bevezetésére, a médiapluralizmus aláásására és az újságírók biztonságának veszélyeztetésére; mivel beszámolók tanúsága szerint az uniós tagállamokban és a szomszédos régiókban összehangolt kampányokat folytatnak az EU-val és partnereivel kapcsolatos téves egészségügyi információk és dezinformációk terjesztése céljából; mivel ennek a jelenségnek a kezelése céljából a Bizottság a közelmúltban kiadta a Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezeléséről szóló közös közleményét; mivel egyes kormányok saját céljaikra használták a vészhelyzet kezelése érdekében hozott jogszabályokat, és míg egyes korlátozások ideiglenesek, másoknál fennáll a veszélye annak, hogy az egészségügyi válság után is hosszú ideig fennállnak majd; mivel az információforrások sokfélesége, az elszámoltathatóság és az intézményi átláthatóság képezi az elsődleges védelmi vonalat a dezinformációval szemben;

| AB. | mivel a valóban független, megfelelően finanszírozott, különböző platformokon működő közszolgálati média kulcsfontosságú az EU demokráciájának működéséhez; |
| --- | --- |

AB.

mivel a valóban független, megfelelően finanszírozott, különböző platformokon működő közszolgálati média kulcsfontosságú az EU demokráciájának működéséhez;

A médiaszabadság, a médiapluralizmus és az újságírók védelme Európában

| 1. | újfent hangsúlyozza, hogy továbbra is mély aggodalommal tölti el a médiaszabadság EU-n belüli helyzete, tekintettel az újságírók és médiamunkások ellen munkájuk miatt egyes tagállamokban még mindig elkövetett visszaélésekre és támadásokra, valamint a szakma növekvő nyilvános becsmérlésére és általános gyengülésére, ami különösen súlyosan érinti a helyi, oknyomozó és határokon átnyúló újságírói tevékenységet; hangsúlyozza, hogy az Európa Tanács médiapluralizmusról és a médiabeli tulajdonviszonyok átláthatóságáról szóló, 2018. március 7-i ajánlásával összhangban a tagállamok kötelesek kedvező környezetet biztosítani az offline és online véleménynyilvánítás szabadságának, amelyben mindenki gyakorolhatja a véleménynyilvánításhoz való jogát, felkéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben támogassák és hagyják jóvá az ajánlást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélységesen megrázta a korrupciót és egyéb bűncselekményeket leleplező tényfeltáró tevékenységük miatt Máltában meggyilkolt Daphne Caruana Galizia, illetve a Szlovákiában meggyilkolt Ján Kuciak és menyasszonya, Martina Kušnírová esete, és újfent hangsúlyozza annak fontosságát, hogy folytassanak független vizsgálatot e bűncselekmények elkövetőinek és kitervelőinek bíróság elé állítása érdekében; felszólítja a nemzeti bűnüldöző hatóságokat, hogy teljes körűen működjenek együtt az Europollal és az érintett nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatosnak tartja, hogy az újságírók és a médiában dolgozók gyakran bizonytalan körülmények között dolgoznak, ami veszélyezteti a munkájuk megfelelő elvégzését, és ezáltal akadályozza a médiaszabadságot; hangsúlyozza, hogy az újságírók és médiamunkások számára biztosított megfelelő munkakörülmények elengedhetetlenek a minőségi újságírás előmozdításához; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a magas színvonalú és független újságírás finanszírozását és támogatását célzó fenntartható intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékezet arra, hogy a tényfeltáró újságírás elengedhetetlen szerepet játszik a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, a releváns információk összegyűjtése és összekötése révén, feltárva a bűnözői hálózatokat és illegális tevékenységeket; felhívja a figyelmet arra, hogy ezek a tevékenységek az újságírókat fokozott személyes kockázatnak teszik ki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a tényfeltáró újságíróknak a hatalmon lévők elszámoltathatóságának biztosítása, valamint a demokrácia és a jogállamiság „őrzőjeként” végzett tevékenységük révén rendkívül fontos szerepük van; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nyomatékosan megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a tagállamok kormányai részéről a médiaszabadság és médiapluralizmus korlátozására tett kísérleteket tekintse a hatalommal való súlyos és rendszerszintű visszaélésnek, és az EUSZ 2. cikkében rögzített alapvető uniós értékekkel ellentétesnek; üdvözli ezért a Bizottság azon szándékát, hogy a jogállamiság Unión belüli helyzetéről szóló éves jelentésében külön fejezetet kíván szentelni a médiaszabadság és médiapluralizmus nyomon követésének; ezzel összefüggésben javasolja egy alulról építkező, az egyének véleményét és sokféleségét tükröző megközelítés alkalmazását, amely biztosítaná az újságírókat és a médiaágazatot érintő kihívások hatékony kezelését; szorgalmazza továbbá, hogy ebben a fejezetben szerepeljenek országspecifikus ajánlások és hatékony válaszok, valamint szerepeljen benne az uniós tagállamok tekintetében a tulajdonosi szerkezet átláthatóságának és a kormányzati befolyás értékelése; ösztönzi a Bizottságot, hogy aktívan működjön együtt az Európa Tanáccsal a bevált gyakorlatok megosztása, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a megtett intézkedések kiegészítsék egymást; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki és tartsanak fenn egy hitelt érdemlő keretrendszert a médiaszabadság és médiapluralizmus védelmére; felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó normák és referenciaértékek uniós szintű bevezetésére, valamint a tagállamok közötti nagyobb konvergenciára irányuló ösztönzők bevezetésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben támogassák és erősítsék meg az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkében és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 10. cikkében foglalt jogok és szabadságok előmozdítása és védelme érdekében már kifejlesztett eszközöket, például a Médiapluralizmus Monitort és az Európa Tanácsnak az újságírók védelmével és biztonságával foglalkozó platformját, és haladéktalanul reagáljanak e jogok és szabadságok esetleges fenyegetéseire és megsértésére; sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a 2020-ban a Covid19-cel összefüggésben hozott szükséghelyzeti intézkedések sajtószabadságra, intézményi átláthatóságra, elszámoltathatóságra, médiapluralizmusra és az újságírók biztonságára gyakorolt hatását, ideértve az újságírók által EU-szerte elszenvedett támadások, és a tagállamok által ezzel kapcsolatban adott válaszok áttekintését; emlékeztet arra, hogy a Parlament újfent felszólított egy olyan állandó, független és átfogó mechanizmus létrehozására, amely kiterjed a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra az EU-ban; úgy véli, hogy a demokráciával, jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmusnak rögzítenie kell, hogy a médiaszabadság, ezen belül a művészi szabadság a demokratikus rendszer alapvető pillére; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a médiaszabadsággal és -pluralizmussal kapcsolatos információkat és statisztikákat minden tagállam esetében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli a közszolgálati média pótolhatatlan szerepét, és hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a politikai befolyástól való függetlenségük biztosítása és fenntartása; kiemeli ezenkívül, hogy a média „foglyul ejtésének” elkerülése érdekében biztosítani kell a magánszektorbeli piaci szereplők tevékenységeinek pénzügyi függetlenségét és az ilyen tevékenységek fenntarthatóságához szükséges feltételeket; megismétli, hogy a Parlament ezzel összefüggésben szorgalmazza egy ambiciózus uniós cselekvési terv kidolgozását a média területén; elítéli egyes tagállamok kormányainak a kritikus és független média elhallgattatására, valamint a médiaszabadság és -pluralizmus aláásására irányuló kísérleteit; figyelmeztet a kritikus és független média pénzügyi támogatás révén történő közvetett befolyásolására irányuló kísérletekre, és elítéli különösen a közszolgálati média ellenőrzésére irányuló kísérleteket; sajnálja, hogy egyes tagállamokban a közszolgálati műsorszórás kormányzati propagandává silányult, amely kizárja a társadalomból vagy becsmérlő módon mutatja be az ellenzéket és a kisebbségi csoportokat, ami egyes esetekben erőszakot is szít; hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban, és különösen a vidéki területeken az információkhoz való hozzáférés az állami propagandára korlátozódik, és nyelvi akadályok nehezítik a nemzetközi hírekhez való hozzáférést; emlékeztet arra, hogy a tájékoztatáshoz és jó minőségű újságíráshoz való hozzáférés kiemelkedő jelentőséggel bír a demokrácia szempontjából; felhívja a figyelmet a sajtó kötelező tartalomelemzésének hiányára egyes tagállamokban, amely összehasonlítható nyilvános adatokat szolgáltatna a kormánypárti és ellenzéki hangok kiegyensúlyozott szerepléséről a televízióban és a rádióban, különösen a választási kampányok során; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a figyelmet a PACE 2019. január 23-i 2255. számú határozatában foglalt ajánlásokra, amelyekben felszólítja a tagállamokat, hogy garantálják a közszolgálati média szerkesztői függetlenségét, valamint megfelelő és stabil finanszírozását; hangsúlyozza, hogy az országos, regionális és helyi média, valamint különösen a közszolgálati média komoly felelősséggel bír a közérdek szolgálata és társadalmaink kulturális, nyelvi, szociális és politikai sokféleségének megfelelő tükrözése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a közszolgálati média szerepe a közjó és az általános közérdek megbízható kiszolgálásában erősödne a megfelelő és fenntartható, politikai befolyástól független pénzügyi támogatásnak köszönhetően a tagállamokban; felhívja ezért a tagállamokat, hogy alkalmazzanak olyan finanszírozási modelleket, amelyekben a közszolgálati médiát a politikai döntéshozataltól független forrásokból finanszírozzák; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a független hatóságok védelme és a média indokolatlan állami és kereskedelmi beavatkozásokkal, illetve a szerkesztőségi politikák befolyásolására tett kísérletekkel szembeni erős, független felügyeletének biztosítása; felszólítja a Bizottságot, hogy hozza létre a közszolgálatimédia-szolgáltatók működése felügyeletének jogi keretét, aminek magában kell foglalnia annak ellenőrzését, hogy megfelelnek-e a körültekintő irányítás és a feladatalapú finanszírozás kritériumainak, valamint hogy szolgáltatásaik megfelelnek-e a tényeken alapuló, tisztességes és etikus újságírás elvárásainak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli, hogy egyes tagállamokban a médiában nincs kiegyensúlyozott politikai vita, és létezik az információk politikai indíttatású korlátozásának gyakorlata, ideértve például a közérdekű adatokhoz való hozzáférés elutasítását, a halogatás taktikáját alkalmazva, az igényelt információ körének indokolatlan szűkítésével, az újságírók középületekből, például a parlamentekből történő kitiltását, a politikusok és kormánytagok újságírók általi megkérdezésének korlátozását és a nem kormányközeli médiumok által kezdeményezett interjúk elkerülését abban az esteben is, ha ezek jelentős országos lefedettséggel rendelkeznek; hangsúlyozza, hogy az állami hatóságoknak biztosítaniuk kell az általuk végzett tevékenységek átláthatóságát, ezáltal elősegítve a lakosság bizalmának megerősítését, tekintettel arra, hogy az információ szabad áramlása segíti az emberi élet és egészség védelmét, továbbá elősegíti és előmozdítja a társadalmi, gazdasági és politikai vitát és döntéshozatalt; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az újságírók és a médiaorgánumok érdemben tudósíthassanak a parlamenti vitákról, érdemi kérdéseket tehessenek fel a parlamenti képviselőknek és a magas rangú kormánytisztviselőknek, hozzáférhessenek a közérdekű adatokhoz, bejuthassanak a nyilvános eseményekre és sajtókonferenciákra, különös tekintettel a kormányok által szervezettekre, mivel ezek hiánya súlyosan korlátozza a médiaszabadság fogalmát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unión belül nemzeti szinten konkrét jogi vagy szakpolitikai keretszabályozás nem védi az újságírókat és a médiában dolgozókat az erőszakkal, fenyegetésekkel és a megfélemlítéssel szemben; kéri a közéleti személyiségeket és a hatóságok képviselőit, hogy tartózkodjanak az újságírók rágalmazásától, mivel ez aláássa a társadalom médiába vetett bizalmát; hangsúlyozza, hogy az újságírók fontos szerepet játszanak a tüntetések és demonstrációk tudósításában, és védelmükre szólít fel annak érdekében, hogy feladatukat félelem nélkül láthassák el; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak speciális képzési programokat az újságírók védelméért felelős bűnüldöző hatóságok számára; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – jogszabályokban és a gyakorlatban is – biztosítsák az újságírók és egyéb médiaszereplők, valamint forrásaik hatékony védelmét és biztonságát, határokon átnyúló összefüggésben is; e tekintetben határozottan hiszi, hogy a tagállamoknak tiltaniuk kell a magánnyomozók megfélemlítés eszközeként történő alkalmazását abból a célból, hogy információt szerezzenek az újságírók szakmai minőségéről vagy forrásaikról; |
| --- | --- |

10.

| 11. | komoly aggodalmát fejezi ki a médiára irányuló fokozódó politikai támadások miatt, és elítéli az újságírói források védelmének hiányát; emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy azonnali, pártatlan és hatékony vizsgálatokat folytassanak le az újságírók ellen többek között fenyegetések, gyilkosságok, zaklatás, megfélemlítés és bántalmazás formájában elkövetett támadásokra vonatkozóan, és sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák az újságírók és médiamunkások ellen irányuló fenyegetések és támadások megállítására tett erőfeszítéseket, az biztosítsák az elszámoltathatóságot, valamint garantálják, hogy az áldozatok és családjaik hozzáférjenek a megfelelő jogorvoslathoz; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a jelentéstételi mechanizmusok hozzáférhetőségéről; kéri az online és offline véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó uniós emberi jogi iránymutatások alkalmazását, amelyek hangsúlyozzák, hogy az Unió minden megfelelő lépést meg fog tenni az újságírók védelme érdekében, megelőző intézkedésekkel és jogsértés esetén a hatékony kivizsgálás ösztönzésével egyaránt; hangsúlyozza, hogy az újságírónők különösen ki vannak téve a zaklatásnak és a megfélemlítésnek, és ezért további védelmet kell kapniuk; mély aggodalmát fejezi ki az újságírónők és női médiamunkások elleni támadások megnövekedését illetően; ismételten kéri a tagállamokat, hogy az újságírók védelméért tett intézkedések kialakítása során alkalmazzanak nemi szempontú megközelítést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben alkalmazzák az Európa Tanácsnak az újságírás és az újságírók és médiaszereplők biztonságának védelmére vonatkozó ajánlását, valamint hogy a lehető leghamarabb ültessék át nemzeti jogaikba az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló (EU) 2019/1937 irányelvet, amely közös minimumkövetelmények kialakítását célozza a bejelentő személyek magas szintű védelmének biztosítása érdekében; kiemeli, hogy a visszaélések bejelentése alapvető fontosságú az oknyomozó újságírás és a sajtószabadság szempontjából; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elítéli a közéleti részvétel elleni stratégiai perek (SLAPP) oknyomozó újságírók és kiadványok elhallgattatásának céljából történő alkalmazását, valamint a félelem légkörének megteremtését bizonyos témákról való tudósításuk során; újfent határozottan kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy olyan jogalkotási aktusra irányuló átfogó javaslatot, amelynek célja, hogy minimumszabályokat állapítson meg a közéleti részvétel elleni stratégiai perek gyakorlatával szemben az egész EU-ban; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet a Szervezett Bűnözés, a Korrupció és a Pénzmosás Problémájával Foglalkozó Különbizottság végső ajánlásaira – amelyek helyet kaptak a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról szóló 2013. október 23-i európai parlamenti állásfoglalásban –, amelyek szerint a rágalmazásra és a hamis vádakra vonatkozó jogszabályok eltántorítanak a korrupció eseteinek esetleges jelentésétől; megismétli az összes tagállamhoz intézett, arra vonatkozó kérését, hogy a saját jogrendszerük keretében vonják ki a bűncselekmények köréből a rágalmazást és a hamis vádakat, legalább azokban az esetekben, amikor a tagállamokban, illetve külföldön elkövetett szervezett bűnözés, korrupció és pénzmosás gyanúja merül fel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy uniós segélyvonalat, amely gyors reagálást biztosító mechanizmusként szolgál a védelmet kérő újságírók számára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a tartalmakat előállító és terjesztő ágazatok túlzott tulajdonlási koncentrációja azzal a kockázattal jár, hogy a polgároknak nem áll rendelkezésére a tartalmak kellően széles választéka; hangsúlyozza, hogy a médiatulajdon és a médiatartalom sokszínűségén, valamint a független újságíráson nyugvó médiapluralizmus kulcsfontosságú a félretájékoztatás megakadályozása és annak biztosítása érdekében, hogy az uniós polgárok tájékozottak legyenek; emlékeztet arra, hogy a Médiapluralizmus Monitor szerint a médiatulajdonlás koncentrációja továbbra is az egyik legfontosabb kockázati tényező a médiapluralizmusra nézve, és az információ és nézőpontok sokszínűsége elé gördített akadálynak tekintendő; kéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el és alkalmazzanak a médiatulajdonlásra vonatkozó szabályozási kereteket annak érdekében, hogy elkerüljék a tulajdonlás horizontális koncentrációját a médiaágazatban, valamint hogy biztosítsák a polgárok számára a médiatulajdonlással, -finanszírozási forrásokkal és -menedzsmenttel kapcsolatos információk átláthatóságát, közzétételét és az azokhoz való könnyű hozzáférést; kéri a Bizottságot, hogy tagállami szinten ellenőrizze a meglévő uniós eszközök alkalmazását a tulajdonlás koncentrációja és az illegális állami támogatások ellen, a sokszínűség növelése érdekében a média területén; elítél minden olyan kísérletet, amely a tagállamokban a médiatulajdon monopolizálására vagy a médiairányításba való politikai beavatkozásra irányul; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsan és határozottan lépjenek fel a médiatulajdon és a médiatulajdonosok által használt pénzügyi források átláthatóságának növelése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy fokozza az erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy a média proaktív módon adjon közre információt tulajdoni struktúráját illetően, beleértve a tényleges tulajdonosaikat is, valamint hogy alkalmazzanak világos szabályokat a médiatulajdonlásban felmerülő lehetséges összeférhetetlenségek megelőzése érdekében, különös tekintettel a politikai beavatkozás elkerülésére; elítéli, hogy a kormányok állami hirdetések révén túlzott mértékben beavatkoznak a médiapluralizmusba; kéri a Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon a szabad és független média támogatására juttatott uniós támogatások felhasználását annak érdekében, hogy a források eljussanak az arra rászorulókhoz; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az uniós pénzek nem költhetők államilag irányított médiára, valamint a politikai propagandát sugárzó médiára; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamokban a médiaszabályozó testületek kormányzati befolyás alá kerültek, és a kormányt bíráló médiaorgánumokkal szemben elfogult módon működnek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggodalommal tölti el, hogy egyesek arra próbálják használni a Covid19-világjárvány teremtette helyzetet, hogy megbüntessék a független és kritikus médiát és korlátozzák a média kormányzati döntésekhez és intézkedésekhez való hozzáférését, illetve azok ellenőrzését, elnyomva, illetve lazítva az intézményi átláthatósági mechanizmusokat kivételes intézkedések alkalmazásával, ami gátolja a szóban forgó intézkedésekről folytatott megfelelő és tájékozott vitát; hangsúlyozza, hogy az újságírásnak és a szabad információáramlásnak fontos szerepe van, és ezek elengedhetetlenek a Covid19-világjárvány megfékezésére irányuló uniós erőfeszítésekhez; felhívja a figyelmet arra, hogy az újságírás emellett létfontosságú szerepet játszik közegészségügyi vészhelyzet idején; kéri a Bizottságot, hogy átfogó módon vizsgálja felül a nemzeti kormányok ilyen gyakorlatait, és az eredményeket foglalja bele éves jogállamisági jelentésébe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen vezessenek be uniós és nemzeti szintű vészhelyzeti gazdaságélénkítő csomagokat a Covid19-válság utáni gazdasági helyreállítási terv során, az újságírók és médiamunkások munkahelyeinek és megélhetésének védelme, a vállalatok támogatása és a közszolgálati média finanszírozása érdekében, teljes mértékben tiszteletben tartva az uniós versenyszabályokat; hangsúlyozza, hogy a Covid19-válság során bizonyos médiaorgánumok és különösen bizonyos helyi médiaplatformok becslések szerint bevételeik 80 %-át (28) vesztették el a reklámozás csökkenése miatt; hangsúlyozza, hogy a világjárvány idején az európai polgároknak professzionális, gazdaságilag biztonságos és független újságírókra van szükségük; ezzel összefüggésben megismétli arra irányuló felhívását, hogy a következő többéves pénzügyi keret (2021–2027) keretében hozzanak létre egy állandó európai újságírói alapot, a Covid19-válságot követően átdolgozott változatnak megfelelően, amely közvetlen pénzügyi támogatást nyújtana a független újságíróknak és médiaorgánumoknak, a szabadúszóknak és az önfoglalkoztató médiamunkásoknak; hangsúlyozza, hogy a finanszírozást független szervezeteknek kell kezelniük a szerkesztői döntéshozatalba való beavatkozás elkerülése érdekében, és hogy támogatást csak azon állami és kereskedelmi médiaorgánumok számára kell biztosítani, amelyek valóban függetlenek és mentesek a kormány általi vagy bármely egyéb beavatkozástól; emlékeztet arra, hogy különös figyelmet kell fordítani a független induló innovatív médiavállalkozásokra – különösen helyi szinten – azokban a tagállamokban, ahol a médiaszabadság helyzete az utóbbi években romlott, a médiatulajdonlás koncentrációja jelentősen emelkedett és a közszolgálati médiumokat a politikai befolyás fenyegeti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | e tekintetben ismételten kéri egy nagyszabású uniós média-cselekvési terv létrehozását, egy dinamikus és sokszínű médiakörnyezet kialakításának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | egy ambiciózus MFF kialakítását szorgalmazza, megnövelt költségvetési juttatásokkal a média és a független újságírás, különösen az oknyomozó újságírás támogatására; kiemeli az innováció fontosságát az újságírás és a hírszolgálatok területén, amelyeket uniós pénzügyi keretösszegekből lehetne segíteni; aggodalommal veszi tudomásul a Bizottság felülvizsgált költségvetési javaslatában a „Kreatív Európa” és a „Jogérvényesülés, Jogok és Értékek” programokra előirányzott költségvetési csökkentéseket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | örömmel üdvözli új, a médiaszabadság és -pluralizmus megerősítését célzó projektek – például a sajtó- és médiaszabadság megsértéseivel kapcsolatos páneurópai gyors jelentéstételi mechanizmus, valamint a határokon átnyúló oknyomozó újságírást támogató alap – indítására juttatott uniós alapokat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a médiának erős szerepe van a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség előmozdításában; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan lépjenek fel a médiaágazatban a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében, hogy több nő kerülhessen kreatív vagy döntéshozó pozícióba, ami elősegítené, hogy a média hozzájárulhasson a nemi sztereotípiák csökkentéséhez; |
| --- | --- |

23.

Gyűlöletbeszéd

| 24. | elítéli a gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszéd minden formáját, valamint az alaptalan vagy rosszhiszemű vádakat (29), mind az offline, mind az online térben, amelyek indítéka bármilyen alapú megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés, akár az EU-n belül, akár máshol kerül rá sor; különös aggodalmának ad hangot a gyűlöletre és megkülönböztetésre vagy erőszakra való felbujtás miatt, amely a Covid19-világjárvány során tapasztalható volt, és bizonyos, különösen kiszolgáltatott személyek megbélyegzését eredményezte; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy EU-szerte a kormányok és a politikai pártok politikai kommunikációjában egyre inkább terjed a gyűlöletbeszéd; felhívja a tagállamokat, hogy határozottan ítéljék el és büntessék a politikusok és a hivatalos személyek által elkövetett gyűlölet-bűncselekményeket, gyűlöletbeszédet, és bűnbakkeresést minden szinten és minden médiatípusban, mivel e jelenségek közvetlenül normalizálják és erősítik a gyűlöletet és az erőszakot a társadalomban, valamint hogy tartózkodjanak a diszkrimináló és felbujtó retorikától a kormány nyilatkozataiban, mivel az a társadalomra nézve hátrányos; hangsúlyozza, hogy a szankcióknak mindig összhangban kell állniuk a véleménynyilvánítás szabadságának nemzetközi normáival; arra is felhívja továbbá a tagállamokat, hogy a törvényekben meghatározott korlátokon belül biztosítsák és részesítsék előnyben a véleménynyilvánítás szabadságát, ideértve a művészi szabadságot is, ami a demokratikus vita életképessége szempontjából alapvető fontosságú. emlékeztet arra, hogy a rasszista és idegengyűlölő beszédre nem terjed ki a véleménynyilvánítás szabadsága; |
| --- | --- |

25.

| 26. | újfent felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre és érvényesítsenek további intézkedéseket a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények megelőzése, elítélése és leküzdése érdekében, az offline és online tereken terjedő gyűlöletbeszéd és erőszak elleni küzdelem érdekében, valamint biztosítsák, hogy a bűnüldöző szervek a gyűlölet-bűncselekmények hatékony nyilvántartási gyakorlatait alkalmazzák, az Unió rasszizmus, xenofóbia és más intoleranciák elleni harccal foglalkozó magas szintű munkacsoportja által elfogadott elvek alapján; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy az online gyűlöletbeszéd az elmúlt években egyre nagyobb méreteket öltött, mivel egyes személyek és zavarkeltést célzó szereplők az online platformok erejét használják a gyűlöletkeltő információk terjesztésére; hangsúlyozza, hogy ez árt a kollektív közérdeknek, mivel az ártalmas tartalom aláássa a tiszteletteljes és őszinte közéleti vitát, és fenyegetést jelent a közbiztonságra, mivel az online gyűlöletbeszéd erőszakot szít a valódi világban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a gyűlöletbeszéd és a megkülönböztetés elleni küzdelem jogi keretét; megismétli arra irányuló felhívását, hogy e célból oldják fel a megkülönböztetés tilalmáról szóló horizontális irányelvre irányuló tárgyalások útjában álló akadályokat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | újfent felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a közterületeken és az interneten a nők biztonságának növelése érdekében, kezeljék a nemi alapú erőszak újonnan megjelenő formáit, mint például az internetes zaklatást, és vezessenek be átfogó mechanizmusokat az ilyen jellegű erőszak áldozatainak megsegítésére; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ismételten kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy aktiválja az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében foglalt áthidaló klauzulát annak érdekében, hogy a nők és lányok elleni erőszakot, valamint az egyéb nemi alapú erőszakot (beleértve a kibertérben elkövetett erőszakot is) is felvegyék az Unió által elismert bűncselekmények jegyzékébe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tudomásul veszi a Bizottság által támogatott, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexet és annak ötödik értékelési fordulóját, amelyből kiderül, hogy az informatikai vállalatok átlagosan a bejelentett jogellenes gyűlöletbeszéd 71 %-át eltávolítják; emlékeztet arra, hogy az újságírókat és a civil társadalmi szervezeteket be kell vonni a magatartási kódex értékelésébe és felülvizsgálatába, és hogy a magatartási kódexhez csatlakozott informatikai vállalatok csak az általános szerződéses feltételeik és közösségi iránymutatásaik alapján vizsgálják felül a tartalmak eltávolítására irányuló kérelmeket; hangsúlyozza, hogy a magáncégek számára széles mozgástér marad annak mérlegelésére, hogy mi számít illegálisnak; ösztönzi a közösségimédia-platformokat működtető valamennyi vállalatot, hogy csatlakozzanak a magatartási kódexhez; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak minden megfelelő eszközzel szavatolniuk kell, hogy a média – az online médiát és a reklámokat is beleértve – ne közvetítsen semmilyen erőszakra vagy gyűlöletre való uszítást valamely személlyel vagy személyek csoportjával szemben, ami közvetlenül hatással lehet ezen személyek civil társadalomban való részvételére; újfent felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a közösségi médiát üzemeltető vállalatokat, hogy lépjenek fel a fajgyűlölet, az idegengyűlölet, az LMBTI-fóbia és a vallási alapú gyűlölet interneten történő terjedésével szemben, együttműködve az érintett civil társadalmi szervezetekkel nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyűjtsenek a gyűlöletbeszédre és a gyűlölet-bűncselekményekre vonatkozó megbízhatóbb adatokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a gyűlölet-bűncselekmények áldozatai elmulasztják jelenteni azokat a nem megfelelő jogi védelemből kifolyólag, valamint azért, mert a hatóságok nem végzik el a megfelelő kivizsgálást és a gyűlölet-bűncselekmények büntetlenségének felszámolását a tagállamokban; kéri a tagállamokat, hogy fejlesszenek és terjesszenek eszközöket és mechanizmusokat a gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszéd jelentésére, biztosítandó, hogy bármely állítólagos gyűlölet-bűncselekmény vagy gyűlöletbeszéd kapcsán megfelelő vizsgálatra, vádemelésre és büntető eljárásra kerüljön sor; |
| --- | --- |

33.

Dezinformáció és a platformok szerepe

| 34. | megjegyzi, hogy az új digitális technológia és a közösségi média közrejátszott a dezinformáció és a külföldi beavatkozás terjedésének problémájában, és azt eredményezte, hogy az online platformok meghatározó szerepet játszanak a hírek és egyéb médiatartalmak közzétételében, terjesztésében és népszerűsítésében; ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a dezinformáció potenciális fenyegetést jelent az információszabadságra, a véleménynyilvánítás szabadságára, a demokratikus diskurzusra, a média függetlenségére és a népegészségügyre nézve; hangsúlyozza, hogy a dezinformáció ellen küzdő intézkedéseknek a vélemények pluralitására kellene összpontosítania, a magas minőségű újságírás előmozdítása által, megbízható, tényeken alapuló, hitelesített információk szolgáltatásával és a médiatudatosság építésével, valamint, hogy bármely ilyen intézkedésnek biztosítania kell az információszabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fokozott együttműködésre szólít fel az online platformok és a bűnüldöző hatóságok között a gyűlöletre vagy erőszakra felbujtó üzenetek terjesztésének hatékony kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy haladéktalanul el kell távolítani az illegális tartalmakat annak érdekében, hogy megfékezzék azok ellenőrizetlen terjedését; megjegyzi ugyanakkor, hogy nem lehet és nem szabad, hogy az online platformok cenzúrát folytató, magánkézbe került szervekké váljanak, és az illegális tartalmak eltávolításánál biztosítékokat kell alkalmazni, így többek között mindig a tagállami bíróságok ellenőrzése alatt, a véleménynyilvánítás szabadságának, ideértve a művészi szabadságot is, a szabad és független tájékoztatáshoz való jognak és általában a polgárok alapvető jogainak védelme érdekében kell eltávolítaniuk; emlékeztet arra, hogy az online platformok részét képezik az online nyilvános szférának, ahol a nyilvános viták folynak; kéri a Bizottságot, hogy szolgáltasson biztosítékokat arra, hogy a platformok tiszteletben tartsák az alapvető jogokat és a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy a politikai profilalkotást, a dezinformációt és az információk manipulálását politikai pártok és magán- vagy állami szervezetek is gyakran felhasználják, és ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy valamennyi jelentős nemzeti és uniós választást megelőzően folyamatosan napvilágra kerülnek beavatkozásra utaló bizonyítékok – gyakran külföldi befolyásra utaló jelek –, és e beavatkozások nagy része az ideológiai pluralizmus polarizálására és felszámolására törekvő, EU-ellenes, szélsőséges és populista jelölteknek kedvez, és meghatározott kisebbségeket és kiszolgáltatott csoportokat céloz meg; hangsúlyozza, hogy a harmadik felek általi beavatkozások elleni jövőbeli küzdelem alapvető tényező lesz az európai értékek és demokrácia megőrzése szempontjából; hangsúlyozza – a Covid19 okozta vészhelyzet összefüggésében –, hogy a dezinformációt és szenzációhajhász médiabeszámolókat a szélsőjobboldali és populista csoportok és politikusok arra használták fel, hogy kisebbségi csoportokat célozzanak meg és felerősítsék a bevándorlásellenes retorikát, ami a rasszista és xenofób gyűlöletbeszéd és a hátrányos megkülönböztetés esetei számának növekedéséhez vezetett; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a figyelmet arra, hogy az egyebek közt a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó félretájékoztatás és dezinformáció különböző formái, valamint az információmanipuláció egyéb formái továbbra is világszerte elterjedtek, gyakran a legkiszolgáltatottabb közösségeket célozzák és káros következményekkel járhatnak a közbiztonságra, az egészségre és a hatékony válságkezelésre nézve; úgy véli, hogy az ilyen jellegű dezinformációs kampányok célja, hogy meggyengítsék a demokratikus folyamatot és a polgároknak a tagállamok demokratikus intézményeibe vetett bizalmát; üdvözli a Covid19cel kapcsolatos félretájékoztatás kezeléséről szóló, 2020. június 10-i közös közleményt; emlékeztet arra, hogy a dezinformáció elleni küzdelemre irányuló valamennyi intézkedésnek – beleértve a Covid19-vészhelyzettel összefüggésben hozott intézkedéseket is – szükségesnek, arányosnak, átláthatónak és átmenetinek kell lennie és rendszeres felügyelet tárgyát kell képeznie, elkerülendő az információforrások állami monopóliumát vagy koncentrációját eredményező bármely eltolódást, és ezen intézkedések semmilyen körülmények között nem akadályozhatják az újságírókat és a médiaszereplőket munkájuk elvégzésében, illetve nem vezethetnek az interneten megjelenő tartalmak indokolatlan eltávolításához vagy az azokhoz való hozzáférés letiltásához; sajnálja, hogy bizonyos online platformok átláthatatlan feltételek alapján távolítanak el a Covid19-cel kapcsolatos tartalmakat, köztük újságírói tartalmakat, ami szükségtelenül korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát; hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedések alkalmazása fontos közegészségügyi információkhoz való hozzáférés megakadályozásához vagy korlátozásához vezethet; hangsúlyozza, hogy a világjárvánnyal kapcsolatos tájékoztatás kriminalizálására irányuló bármely kísérlet az intézményes tájékoztatásba vetett bizalom elvesztését eredményezheti, késleltetheti a megbízható információkhoz való hozzáférést, és elrettentő hatással lehet a véleménynyilvánítás szabadságára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | elítéli az összeesküvés-elméleteket és a közpénzekből finanszírozott dezinformációs kampányokat, amelyek célja az EU hitelvesztése és a nyilvánosság félrevezetése céljai és tevékenységei tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy nyíltan ítélje el és cáfolja meg az állami hatóságok által terjesztett, az EU-val kapcsolatos hazugságokat és dezinformációt, valamint tegyen közzé és terjesszen tényeken alapuló választ a polgárok tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli a Bizottságnak az európai demokráciára vonatkozó cselekvési terv előterjesztésére irányuló kezdeményezését, amelynek célja a dezinformáció elleni küzdelem, a változó fenyegetésekhez és manipulációkhoz való alkalmazkodás, valamint a szabad és független média támogatása; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának, többek között a szabad, független és pénzügyileg életképes média és a művészi szabadság, az alapvető jogokkal kapcsolatos tartalmak és a demokratikus vita védelme, valamint a gyűlöletbeszéddel és a dezinformációval szembeni fellépés alapvető jelentőségű a jogállamiság és a demokrácia EU-n belüli védelme szempontjából; aggodalommal jegyzi meg, hogy a Global Disinformation Index (GDI) kutatása szerint az Unióban a dezinformációt terjesztő weboldalak évente több mint 70 millió euróhoz jutnak hirdetésből származó bevételből; kiemeli a mikrotargetált hirdetéseken alapuló üzleti modellek potenciálisan negatív hatását; megerősíti, hogy az általános adatvédelmi rendelet (30) előírja, hogy az egyéneknek joguk van ahhoz, hogy internetes oldalakon és alkalmazásokon keresztül ne legyenek kitéve mindenre kiterjedő online nyomon követésnek; kéri a Bizottságot, hogy ezzel kapcsolatban továbbra is foglalkozzon a digitális platformokkal és összpontosítsa erőfeszítéseit az ilyen gyakorlatok megállítására, valamint a dezinformáció internetes botok vagy hamis online profilok használata általi stratégiai, automatizált felerősítése elleni harcra, továbbá az online reklámozás finanszírozása és terjesztése átláthatóságának növelésére; felhívja továbbá valamennyi online platformot annak biztosítására, hogy a keresőfunkcióik alapjául szolgáló algoritmusok ne elsősorban hirdetéseken alapuljanak; szorgalmazza a független médiát, digitális és emberi jogi NGO-kat felölelő digitális és alapvető jogok többoldalú szakértői csoportjának felállítását a Bizottság és általánosságban az uniós intézmények támogatására; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli a Digitális Média Európai Megfigyelőközpontjának (EDMO) elindulását, amely bővíteni fogja az online dezinformációval kapcsolatban rendelkezésre álló tudományos ismereteket, elő fogja segíteni az információhitelesési szolgáltatások uniós piacának fejlesztését, és támogatni fogja egy olyan, határokon átnyúló és multidiszciplináris közösség létrehozását, amely a tények ellenőrzésével foglalkozó szereplőkből és tudományos kutatókból áll, akik együttműködnek az érdekelt felekkel a potenciális dezinformációs kockázatok azonosítása, elemzése és feltárása érdekében, például a Covid19 tekintetében is; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, valamint a magánszektort, különösen az online platformokat és a civil társadalom egészét, hogy közös fellépésre van szükség a dezinformáció elleni küzdelem terén; hangsúlyozza, hogy az online platformok kulcsszerepet kell, hogy játszanak a dezinformáció felderítésében és az azzal szembeni fellépésben; elismeri az EU-ban az egyes szolgáltatók és platformok által a dezinformáció, az illegális tartalmak és a választási folyamatokba való külföldi beavatkozás elleni küzdelem érdekében hozott önkéntes intézkedések ígéretes és szükséges, de még mindig nem kielégítő hatását; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az online platformok jelenleg nem vállalnak kellő felelősséget e közvetlen fenyegetés elleni fellépésért; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy az online platformok dezinformáció kezelését célzó fellépéseinek hatékonysága csak akkor mérhető, ha azokat teljes átláthatóság és valamennyi releváns adat megosztása mellett hajtják végre; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy értékeljen minden olyan lehetséges intézkedést, amely arra kötelezi az online platformokat, hogy hatékonyan, átlátható és elszámoltatható módon kezeljék a dezinformáció terjedését, és ennek megfelelően osszák meg a vonatkozó adatokat; sürgeti a Bizottságot, hogy fontolja meg szankciók kivetését az ezt elmulasztó online platformokra; arra számít, hogy ezt az európai demokráciáról szóló cselekvési terv és a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály is megfelelően tükrözni fogja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ebben az értelemben hangsúlyozza, hogy az online tartalom eltávolítása annak illegális jellegét megállapító bírósági döntés hiányában erős befolyással van a véleménynyilvánítás szabadságára és az információszabadságra; felszólít a szolgáltatók és platformok által a félretájékoztatás elleni küzdelem érdekében tett önkéntes fellépések rendszeres hatásvizsgálatára; hangsúlyozza a tagállamok azon kötelezettségeit, hogy tiszteletben tartsák, védjék és biztosítsák az alapvető jogokat, és kéri, hogy minden rendelkezésre álló lehetőséget mérlegeljenek a tájékoztatáshoz és a részvételhez való jog védelme és érvényesítése érdekében; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan, az online platformokra vonatkozó uniós szabályokra, amelyek célja többek között a véleménynyilvánítás szabadságát szükségtelenül korlátozó kormányzati gyakorlatok ellensúlyozása; hangsúlyozza, hogy a tartalmak moderálását célzó automatizált eszközök használata veszélyeztetheti a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, és hogy az uniós digitális politikának és stratégiának megfelelő jogorvoslatokat és biztosítékokat kell biztosítania az Európai Unió Alapjogi Chartája és az EJEE vonatkozó rendelkezéseivel teljes összhangban; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a dezinformáció visszaszorítását célzó uniós gyakorlati kódex megerősíthető az online platformok meglévő kötelezettségvállalásainak nyomonkövetése, átlátható és alábontott információ- és adat-biztosítása, valamint az ilyen kötelezettségvállalások kiterjesztése által; úgy véli, hogy a digitális szféra legfrissebb fejlesztéseit szem előtt tartó társszabályozási megközelítés lehet az előremutató megoldás; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri a közösségimédia-vállalatokat és az online platformokat, hogy bocsássanak rendelkezésre olyan eszközöket, amelyek révén a felhasználók jelenthetik és megjelölhetik a potenciális dezinformációt, lehetővé téve annak gyors orvoslását, valamint független és pártatlan harmadik tényellenőrző szervezetek általi felülvizsgálatát, ugyanakkor megakadályozzák az ezen eszközökkel való visszaéléseket; hangsúlyozza, hogy az online platformoknak együtt kell működniük a tagállamokkal és az uniós intézményekkel, hogy elősegítsék a dezinformációra és az idegen beavatkozásra irányuló tevékenységek értékelését és ezek elkövetőinek azonosítását; |
| --- | --- |

45.

Médiatudatosság

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az olyan oktatási szakpolitikák megerősítésére irányuló erőfeszítéseiket, amelyek előmozdítják a média- és információs műveltséget, lehetővé teszik a polgárok számára a kritikus gondolkodást, és segítik őket a dezinformáció azonosításában; hangsúlyozza, hogy a központi és helyi médiaorgánumok szerkesztői függetlenségének tiszteletben tartása, valamint a médiatudatosságot célzó projektek kidolgozása nélkülözhetetlenek az ellenálló képesség építéséhez, a figyelem felkeltéséhez és az oktatás erősítéséhez a propaganda, a dezinformáció és a manipuláció elleni hatékony küzdelemben; úgy véli, hogy a valamennyi korcsoportra kiterjedő, folyamatos, a médiatudatosság elsajátítására irányuló tanterv és erőfeszítések jelentős fontosságúak, amennyiben erősítik a digitális térben jelentkező különböző fenyegetésekkel szembeni társadalmi ellenálló képességet; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a tagállamokkal és a civil társadalmi szervezetekkel az információs, média- és adatműveltségre vonatkozó tantervek kidolgozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a médiatudatosság egyre alapvetőbb és egyre kritikusabb készség a polgárok számára; kiemeli, hogy a népesség szélesebb körének, valamint több korcsoportnak az elérése érdekében fontos a médiatudatossággal kapcsolatos kezdeményezések megerősítése a közösségimédia-platformokon keresztül, beleértve az időseket és a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokat célzó, hatékony médiatudatossági stratégiákat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat a programokat és szakpolitikákat, amelyek célja a médiatudatosság és a hírek között való eligazodás elősegítése az újságírók és a médiaszereplők körében, valamint az infokommunikációs technológiák kritikus és tudatos használatának előmozdítása, ideértve például a digitális térben érvényes jogokkal és a lehetséges kockázatokkal kapcsolatos tájékoztató kampányokat; hangsúlyozza, hogy a médiatudatosságra vonatkozó átfogó uniós stratégiát kell kidolgozni, és felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az erre irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a civil szervezetek kulcsszerepet játszanak a médiatudatosság előmozdításában, valamint a gyűlöletbeszéd terjedésének megelőzésében; emlékeztet arra, hogy a gyűlölet-bűncselekmények és a gyűlöletbeszéd elleni hatékony stratégiákat alkalmazónak ítélt programok az együttműködésre, a kommunikációra, a konfliktusmegoldásra, a problémamegoldásra, a közvetítésre és az előítéletekkel kapcsolatos tudatosságra összpontosítanak; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a médiatudatosságot célzó programok uniós finanszírozásának növelésére irányuló erőfeszítéseit, és aktívan vegyen részt a megbízható, tényeken alapuló és ellenőrzött információk előmozdításában azáltal, hogy bővíti a médiaterjesztési csatornákat az ilyen információkhoz való hozzáférés javítása érdekében; kéri a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a módosított audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv rendelkezéseit, amely kötelezi őket a médiatudatosság előmozdítására és fejlesztésére; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ösztönzi a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást az oktatási programok kiegészítésére valamennyi tagállamban nemcsak a médiatudatosság, hanem a tágabban vett állampolgári ismeretek – többek között a demokratikus értékek és az emberi jogok – oktatása terén is a dezinformációval és propagandával szembeni további érzékenyítés érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a helyi és közösségi médiaszervezetek kulcsszerepet játszanak a helyi és kisebbségi művészeti és kulturális eseményekkel kapcsolatos információk és tények népszerűsítésében, előállításában és terjesztésében; úgy véli, hogy ezek fontos eszközei a médiapluralizmus és a multikulturális környezet fenntartásának Európában; úgy véli, hogy a közösségi médiaorgánumokat is be kell vonni érdekelt félként az újságírás és a médiaműveltség előmozdítását célzó uniós programokba, és felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak számukra megfelelő támogatást, gondoskodva arról, hogy betöltsék oktatási és kulturális szerepüket; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja az uniós intézményeket, hogy jelentős nyilvános vészhelyzetek, például a világjárvány esetén valamennyi hivatalos nyelven nyújtsanak megerősített és proaktív tájékoztatást annak érdekében, hogy az európai polgárok pontos, felhasználóbarát és ellenőrzött információkhoz jussanak; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  HL L 305., 2019.11.26., 17. o.

(2)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(3)  HL L 303., 2018.11.28., 69. o.

(4)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0014.

(7)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0101.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0103.

(9)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0080.

(10)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0031.

(11)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0021.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0328.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0032.

(14)  HL C 390., 2019.11.18., 19. o.

(15)  HL C 433., 2019.12.23., 31. o.

(16)  HL C 238., 2018.7.6., 57. o.

(17)  HL C 324., 2019.9.27., 392. o.

(18)  HL C 41., 2020.2.6., 64. o.

(19)  HL C 390., 2019.11.18., 111. o.

(20)  HL C 369., 2018.10.11., 11. o.

(21)  HL C 346., 2018.9.27., 29. o.

(22)  HL C 331., 2018.9.18., 135. o.

(23)  HL C 263., 2018.7.25., 82. o.

(24)  HL C 356., 2018.10.4., 5. o.

(25)  HL C 215., 2018.6.19., 162. o.

(26)  HL C 208., 2016.6.10., 89. o.

(27)  International Women’s Media Foundation (Nők Nemzetközi Médiaalapítványa), „Global Report on the Status of Women in the News Media” (Globális jelentés a hírmédiában dolgozó nők helyzetéről), 2011.

(28)  Lásd: The Economist, „The newspaper industry is taking a battering” (A hírlapágazat nehéz helyzetbe került), 2020. április 18., valamint: News Media Europe, „COVID-19 and the news media: journalism always comes at a cost” A Covid19 és a hírlapágazat: az újságírásnak mindig ára van), 2020. március 24.

(29)  Az Emberi Jogok Európai Bíróságának 1992. április 23-i ítélete, 11798/85. sz. kereset, 46. pont.

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/43

---

P9_TA(2020)0321

Új európai iparstratégia

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása az új európai iparstratégiáról (2020/2076(INI))

(2021/C 425/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9., 151., 152. cikkére, 153. cikke (1) és (2) bekezdésére, valamint 173. cikkére, amely az uniós iparpolitikára vonatkozik, és többek között az uniós ipar versenyképességére utal, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9., 151., 152. cikkére, 153. cikke (1) és (2) bekezdésére, valamint 173. cikkére, amely az uniós iparpolitikára vonatkozik, és többek között az uniós ipar versenyképességére utal,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14., 27. és 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14., 27. és 30. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ-re és az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésére, valamint az EUSZ-nek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-re és az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésére, valamint az EUSZ-nek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésére, amely a belső piacra, a fenntartható fejlődésre és a szociális piacgazdaságra vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésére, amely a belső piacra, a fenntartható fejlődésre és a szociális piacgazdaságra vonatkozik,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére,

| — | tekintettel a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2020. évi mutató 2020. június 11-én közzétett megállapításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2020. évi mutató 2020. június 11-én közzétett megállapításaira,

| — | tekintettel a gyógyszerészeti stratégia ütemtervéről és a betegek megfizethető gyógyszerekhez való, időben történő hozzáféréséről szóló, 2020. június 2-i bizottsági közleményre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyógyszerészeti stratégia ütemtervéről és a betegek megfizethető gyógyszerekhez való, időben történő hozzáféréséről szóló, 2020. június 2-i bizottsági közleményre;

| — | tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456),

| — | tekintettel „A Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440),

| — | tekintettel az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0066),

| — | tekintettel a „Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági dokumentumra (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági dokumentumra (COM(2020)0065),

| — | tekintettel a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0064),

| — | tekintettel az új többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és a helyreállítási tervről szóló, 2020. május 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és a helyreállítási tervről szóló, 2020. május 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. tavaszi európai gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. tavaszi európai gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Tanács tagjaival tartott videokonferenciát követő, 2020. április 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Tanács tagjaival tartott videokonferenciát követő, 2020. április 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak és a főképviselőnek a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról szóló, 2020. április 8-i közös közleményére (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és a főképviselőnek a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról szóló, 2020. április 8-i közös közleményére (JOIN(2020)0011),

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Tanács tagjaival a Covid19-ről tartott videokonferenciát követő, 2020. március 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Tanács tagjaival a Covid19-ről tartott videokonferenciát követő, 2020. március 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel „A Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedések” című, 2020. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedések” című, 2020. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2020)0112),

| — | tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098), a Tanács által annak 2019. október 4-i, 3716. ülésén elfogadott, „A körforgásos szemlélet erősítése – Átmenet egy fenntartható társadalom felé” című következtetésekre (12791/19) és „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098), a Tanács által annak 2019. október 4-i, 3716. ülésén elfogadott, „A körforgásos szemlélet erősítése – Átmenet egy fenntartható társadalom felé” című következtetésekre (12791/19) és „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614),

| — | tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102),

| — | tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103),

| — | tekintettel a Bizottságnak a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról szóló rendeletre irányuló, 2020. március 4-i javaslatára (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról szóló rendeletre irányuló, 2020. március 4-i javaslatára (COM(2020)0080),

| — | tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel a Bizottság „Ambiciózusabb Unió” elnevezésű 2020. évi munkaprogramjára (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Ambiciózusabb Unió” elnevezésű 2020. évi munkaprogramjára (COM(2020)0037),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Fenntartható Európa beruházási tervről szóló, 2020. január 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fenntartható Európa beruházási tervről szóló, 2020. január 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0021),

| — | tekintettel „Az energiaigényes uniós iparágak versenyképes átalakítását célzó főterv, hogy 2050-re megvalósuljon a klímasemleges, körforgásos gazdaság” című, 2019. november 28-i bizottsági jelentésre (az energiaigényes iparágakkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiaigényes uniós iparágak versenyképes átalakítását célzó főterv, hogy 2050-re megvalósuljon a klímasemleges, körforgásos gazdaság” című, 2019. november 28-i bizottsági jelentésre (az energiaigényes iparágakkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése),

| — | tekintettel a „Méltányos adózás a digitalizált és globalizált gazdaságban – BEPS 2.0” című, 2019. december 18-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Méltányos adózás a digitalizált és globalizált gazdaságban – BEPS 2.0” című, 2019. december 18-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseire (EUCO 29/19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseire (EUCO 29/19),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak a 2019–2024-es időszakra vonatkozó új uniós stratégiai menetrendről szóló, 2019. június 20-i következtetéseire (EUCO 9/19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak a 2019–2024-es időszakra vonatkozó új uniós stratégiai menetrendről szóló, 2019. június 20-i következtetéseire (EUCO 9/19),

| — | tekintettel az EU jövőbeli iparpolitikai stratégiájáról szóló következtetésekre, amelyeket a Tanács a 2018. november 29-i, 3655. ülésén fogadott el (14832/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU jövőbeli iparpolitikai stratégiájáról szóló következtetésekre, amelyeket a Tanács a 2018. november 29-i, 3655. ülésén fogadott el (14832/2018),

| — | tekintettel az „Új európai kulturális menetrend” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai kulturális menetrend” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2018)0267),

| — | tekintettel a „Beruházás az intelligens, innovatív és fenntartható iparba – az Európai Unió megújított iparpolitikai stratégiája” című, 2017. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2017)0479), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Beruházás az intelligens, innovatív és fenntartható iparba – az Európai Unió megújított iparpolitikai stratégiája” című, 2017. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2017)0479),

| — | tekintettel az európai növekedés, foglalkoztatás és innováció stratégiai prioritása jegyében nagyra törő európai uniós ipari stratégia kidolgozásáról szóló, 2017. július 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai növekedés, foglalkoztatás és innováció stratégiai prioritása jegyében nagyra törő európai uniós ipari stratégia kidolgozásáról szóló, 2017. július 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az európai ipar digitalizálásáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ipar digitalizálásáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, „Nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozása Európában a növekedés, a foglalkoztatás és az innováció stratégiai prioritása jegyében” című, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000047/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, „Nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozása Európában a növekedés, a foglalkoztatás és az innováció stratégiai prioritása jegyében” című, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000047/2017),

| — | tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0180),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, amelyet az Európai Parlament 2016. október 4-én megerősített, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, amelyet az Európai Parlament 2016. október 4-én megerősített,

| — | tekintettel „Az európai újraiparosítási politika szükségessége a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében” című, 2016. október 5-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai újraiparosítási politika szükségessége a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében” című, 2016. október 5-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. december 15-i és 2017. június 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. december 15-i és 2017. június 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az ipari versenyképességi menetrendről, az európai ipar digitális átalakításáról, valamint a digitális egységes piac technológiáira és a közszolgáltatások korszerűsítésére vonatkozó csomagról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ipari versenyképességi menetrendről, az európai ipar digitális átalakításáról, valamint a digitális egységes piac technológiáira és a közszolgáltatások korszerűsítésére vonatkozó csomagról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. május 22-i és 2019. március 22-i következtetéseire (EUCO 1/19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. május 22-i és 2019. március 22-i következtetéseire (EUCO 1/19),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság levelére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0197/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0197/2020),

| A. | mivel az Európai Uniónak a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzéssel összhangban új iparstratégiára van szüksége, amely megteremti az innovatív, inkluzív, reziliens és digitalizált társadalom feltételeit, és jelentős mértékben hozzájárul az európai iparágak globális versenyképességéhez; mivel ennek a stratégiának magas szintű foglalkoztatást és színvonalas munkahelyeket kell fenntartania, senkit nem hagyva hátra; mivel egy ilyen stratégiának biztosítania kell a modern, digitalizált, a megújuló energiaforrásokban rejlő teljes potenciált kiaknázó, rendkívül energia- és erőforrás-hatékony és klímasemleges európai ipari bázisra való kettős átállást; mivel a stratégiának emellett meg kell erősítenie Európa globális vezető szerepét, és csökkentenie kell az Uniónak a világ más részeitől való függését a stratégiailag fontos értékláncokban, mégpedig azok diverzifikációja és fenntarthatóbbá tétele révén, elkerülve az európai iparágak áthelyezését, ugyanakkor megőrizve a piac nyitottságát; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Uniónak a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzéssel összhangban új iparstratégiára van szüksége, amely megteremti az innovatív, inkluzív, reziliens és digitalizált társadalom feltételeit, és jelentős mértékben hozzájárul az európai iparágak globális versenyképességéhez; mivel ennek a stratégiának magas szintű foglalkoztatást és színvonalas munkahelyeket kell fenntartania, senkit nem hagyva hátra; mivel egy ilyen stratégiának biztosítania kell a modern, digitalizált, a megújuló energiaforrásokban rejlő teljes potenciált kiaknázó, rendkívül energia- és erőforrás-hatékony és klímasemleges európai ipari bázisra való kettős átállást; mivel a stratégiának emellett meg kell erősítenie Európa globális vezető szerepét, és csökkentenie kell az Uniónak a világ más részeitől való függését a stratégiailag fontos értékláncokban, mégpedig azok diverzifikációja és fenntarthatóbbá tétele révén, elkerülve az európai iparágak áthelyezését, ugyanakkor megőrizve a piac nyitottságát;

| B. | mivel a Covid19-világjárvány és annak következményei példátlan gazdasági visszaesést okoztak Európában, amely mélyítheti az egyenlőtlenségeket és a társadalmi feszültséget az Unióban, különösen a legkiszolgáltatottabb polgárok körében; |
| --- | --- |

B.

mivel a Covid19-világjárvány és annak következményei példátlan gazdasági visszaesést okoztak Európában, amely mélyítheti az egyenlőtlenségeket és a társadalmi feszültséget az Unióban, különösen a legkiszolgáltatottabb polgárok körében;

| C. | mivel az ipari versenyképesség és az éghajlat-politika kölcsönösen erősítik egymást, és az innovatív és klímasemleges újraiparosítás helyi munkahelyeket fog teremteni és biztosítani fogja az európai gazdaság versenyképességét; mivel ezt a megközelítést az ökológiai és digitális átállásra vonatkozó minden szakpolitikában alkalmazni kell; |
| --- | --- |

C.

mivel az ipari versenyképesség és az éghajlat-politika kölcsönösen erősítik egymást, és az innovatív és klímasemleges újraiparosítás helyi munkahelyeket fog teremteni és biztosítani fogja az európai gazdaság versenyképességét; mivel ezt a megközelítést az ökológiai és digitális átállásra vonatkozó minden szakpolitikában alkalmazni kell;

| D. | mivel az Uniónak fel kell tárnia és teljes mértékben ki kell bontakoztatnia az egyes társadalmi csoportokban – fiatalok, migránsok, idősek, nők – rejlő kiaknázatlan vállalkozói potenciált; mivel az Unió iparstratégiája lehetőséget jelenthet az alulreprezentált vagy hátrányos helyzetű csoportok vállalkozói kultúrájának ösztönzésére, és lehetővé teheti számukra, hogy teljes mértékben hozzájáruljanak a digitális és zöld átálláshoz; |
| --- | --- |

D.

mivel az Uniónak fel kell tárnia és teljes mértékben ki kell bontakoztatnia az egyes társadalmi csoportokban – fiatalok, migránsok, idősek, nők – rejlő kiaknázatlan vállalkozói potenciált; mivel az Unió iparstratégiája lehetőséget jelenthet az alulreprezentált vagy hátrányos helyzetű csoportok vállalkozói kultúrájának ösztönzésére, és lehetővé teheti számukra, hogy teljes mértékben hozzájáruljanak a digitális és zöld átálláshoz;

| E. | mivel a Covid19-világjárvány és az általa előidézett példátlan gazdasági visszaesés valamennyi gazdasági ágazatra hatással volt, különösen a kkv-kra, sőt néhány ágazatot teljes leállásra kényszerített; mivel ebben a helyzetben a gyors és méltányos helyreállítás nem érhető el a „szokásos üzletmenet” mellett, és bármilyen jövőorientált iparstratégiának elsőként az ipar helyreállításával és a hosszú távú globális versenyképességgel kell foglalkoznia, különösen a növekedési ágazatokban és a Covid19-cel kapcsolatos korlátozó intézkedések által legsúlyosabban érintett ágazatokban; |
| --- | --- |

E.

mivel a Covid19-világjárvány és az általa előidézett példátlan gazdasági visszaesés valamennyi gazdasági ágazatra hatással volt, különösen a kkv-kra, sőt néhány ágazatot teljes leállásra kényszerített; mivel ebben a helyzetben a gyors és méltányos helyreállítás nem érhető el a „szokásos üzletmenet” mellett, és bármilyen jövőorientált iparstratégiának elsőként az ipar helyreállításával és a hosszú távú globális versenyképességgel kell foglalkoznia, különösen a növekedési ágazatokban és a Covid19-cel kapcsolatos korlátozó intézkedések által legsúlyosabban érintett ágazatokban;

| F. | mivel a gazdasági visszaesés túlélése céljából felvett új kölcsönök miatt a vállalatok pénzügyi struktúrája valószínűleg törékenyebbé válik, ami rövid, közép- és hosszú távon egyrészt lassú növekedéshez, másrészt a digitalizált és klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való kettős átállás megvalósításához szükséges beruházási kapacitások hiányához vezet; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági visszaesés túlélése céljából felvett új kölcsönök miatt a vállalatok pénzügyi struktúrája valószínűleg törékenyebbé válik, ami rövid, közép- és hosszú távon egyrészt lassú növekedéshez, másrészt a digitalizált és klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való kettős átállás megvalósításához szükséges beruházási kapacitások hiányához vezet;

| G. | mivel ilyen körülmények között az Uniónak olyan iparstratégiára van szüksége, amely két különálló szakaszból áll: az egyik a helyreállításra, a másik pedig az újjáépítésre és az ellenálló képességre összpontosít; mivel a gazdaság helyreállításának erős szociális és környezeti szempontból fenntartható megközelítésen kell alapulnia, és támogatnia kell az ipar újjáépítését egy sikeres digitális és zöld átalakulás jegyében, biztosítva ezen átalakulás során a szakképzett munkaerőt, valamint a méltányos és igazságos átállást; |
| --- | --- |

G.

mivel ilyen körülmények között az Uniónak olyan iparstratégiára van szüksége, amely két különálló szakaszból áll: az egyik a helyreállításra, a másik pedig az újjáépítésre és az ellenálló képességre összpontosít; mivel a gazdaság helyreállításának erős szociális és környezeti szempontból fenntartható megközelítésen kell alapulnia, és támogatnia kell az ipar újjáépítését egy sikeres digitális és zöld átalakulás jegyében, biztosítva ezen átalakulás során a szakképzett munkaerőt, valamint a méltányos és igazságos átállást;

| H. | mivel az európai ipari ágazatot igen szoros összefonódások jellemzik, a tagállamok között erős kölcsönhatások állnak fenn, és a különböző méretű vállalkozásokkal kapcsolatban eltérő megközelítések léteznek; mivel ebből következően egy olyan koordinált európai szakpolitika, amelyből a teljes termelési láncnak előnye származik – a nagyvállalatoktól a kkv-kig –, sikeresebben fogja növelni Európa globális versenyképességét és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai ipari ágazatot igen szoros összefonódások jellemzik, a tagállamok között erős kölcsönhatások állnak fenn, és a különböző méretű vállalkozásokkal kapcsolatban eltérő megközelítések léteznek; mivel ebből következően egy olyan koordinált európai szakpolitika, amelyből a teljes termelési láncnak előnye származik – a nagyvállalatoktól a kkv-kig –, sikeresebben fogja növelni Európa globális versenyképességét és fenntarthatóságát;

| I. | mivel az Uniónak továbbra is ambiciózus két- illetve többoldalú kereskedelmi megállapodások létrehozására kell törekednie; mivel az európai ipar már a Covid19-válság előtt válaszút elé került: miközben továbbra is az uniós gazdaság pillére maradt és mintegy 32 millió embernek biztosított munkahelyet, az európai GDP-hez való hozzájárulása az elmúlt 20 év alatt 23 %-ról 19 %-ra csökkent; mivel az európai iparnak jelenleg intenzív nemzetközi versenyben kell helytállnia, és gyakran szembesül egyre protekcionistább kereskedelmi intézkedésekkel olyan harmadik országok részéről, amelyek nem alkalmaznak magas szintű környezetvédelmi és szociális normákat; |
| --- | --- |

I.

mivel az Uniónak továbbra is ambiciózus két- illetve többoldalú kereskedelmi megállapodások létrehozására kell törekednie; mivel az európai ipar már a Covid19-válság előtt válaszút elé került: miközben továbbra is az uniós gazdaság pillére maradt és mintegy 32 millió embernek biztosított munkahelyet, az európai GDP-hez való hozzájárulása az elmúlt 20 év alatt 23 %-ról 19 %-ra csökkent; mivel az európai iparnak jelenleg intenzív nemzetközi versenyben kell helytállnia, és gyakran szembesül egyre protekcionistább kereskedelmi intézkedésekkel olyan harmadik országok részéről, amelyek nem alkalmaznak magas szintű környezetvédelmi és szociális normákat;

| J. | mivel az új európai iparstratégiának biztosítania kell a kettős átállást egy versenyképes és egyben fenntartható európai ipari bázisra; mivel ez az átalakulás lehetőséget jelent Európa számára ipari alapjainak modernizálására, a munkahelyek és a kulcsfontosságú ipari termelés fenntartására és visszatelepítésére, valamint a klímarendelet célkitűzései és a fenntartható fejlődési célok megvalósítását célzó globális erőfeszítéshez nélkülözhetetlen készségek és kapacitások kiépítésére; |
| --- | --- |

J.

mivel az új európai iparstratégiának biztosítania kell a kettős átállást egy versenyképes és egyben fenntartható európai ipari bázisra; mivel ez az átalakulás lehetőséget jelent Európa számára ipari alapjainak modernizálására, a munkahelyek és a kulcsfontosságú ipari termelés fenntartására és visszatelepítésére, valamint a klímarendelet célkitűzései és a fenntartható fejlődési célok megvalósítását célzó globális erőfeszítéshez nélkülözhetetlen készségek és kapacitások kiépítésére;

| K. | mivel a stratégiának biztosítania kell a kettős átálláshoz szükséges szabályozási keretet, valamint a szükséges infrastruktúrákat és pénzügyi forrásokat, és előtérbe kell helyeznie az energiahatékonyság elsődlegessének elvét, az energia- és erőforrás-takarékosságot, a megújuló, illetve nulla vagy alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiatechnológiákat, a körforgásos jelleget és a toxicitás kiküszöbölését; |
| --- | --- |

K.

mivel a stratégiának biztosítania kell a kettős átálláshoz szükséges szabályozási keretet, valamint a szükséges infrastruktúrákat és pénzügyi forrásokat, és előtérbe kell helyeznie az energiahatékonyság elsődlegessének elvét, az energia- és erőforrás-takarékosságot, a megújuló, illetve nulla vagy alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiatechnológiákat, a körforgásos jelleget és a toxicitás kiküszöbölését;

| L. | mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás a Covid19-válság kitörése után is az egyik legnagyobb kihívás, és átfogó közös megközelítést igényel; mivel az EU ipari kibocsátása hozzájárul Európa teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásához; mivel az energiaigényes iparágak dekarbonizációja továbbra is az egyik legnagyobb kihívás a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése felé vezető úton; mivel az Unió éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek eléréséhez valamennyi ágazatnak hozzá kell járulnia; |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás a Covid19-válság kitörése után is az egyik legnagyobb kihívás, és átfogó közös megközelítést igényel; mivel az EU ipari kibocsátása hozzájárul Európa teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásához; mivel az energiaigényes iparágak dekarbonizációja továbbra is az egyik legnagyobb kihívás a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése felé vezető úton; mivel az Unió éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek eléréséhez valamennyi ágazatnak hozzá kell járulnia;

| M. | mivel a Covid19-válság megmutatta, milyen létfontosságú szerepet játszanak a digitális eszközök, többek között a konnektivitás és a hálózatok, valamint a digitális készségek, amelyek révén a munkavállalók és a vállalkozások feladataik és tevékenységük végrehajtásának módját a szükséghelyzethez igazíthatják; mivel a digitális infrastruktúra ellenálló képessége és a munkaerő digitális készségeinek fejlesztése kiemelt területek az európai vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének növelése szempontjából; |
| --- | --- |

M.

mivel a Covid19-válság megmutatta, milyen létfontosságú szerepet játszanak a digitális eszközök, többek között a konnektivitás és a hálózatok, valamint a digitális készségek, amelyek révén a munkavállalók és a vállalkozások feladataik és tevékenységük végrehajtásának módját a szükséghelyzethez igazíthatják; mivel a digitális infrastruktúra ellenálló képessége és a munkaerő digitális készségeinek fejlesztése kiemelt területek az európai vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének növelése szempontjából;

| N. | mivel az Unió új iparstratégiájának hangsúlyt kell fektetnie a konnektivitás növelésére, a digitális rétegek fejlesztésére, a dolgok ipari internetére (IIoT), a mesterséges intelligenciára, a digitális könyvelési technológiákra, valamint a hiperteljesítményű és a kvantum-számítástechnikára; mivel a digitális ágazat hozzá fog járulni az európai zöld megállapodáshoz és a klímasemlegességre irányuló ipari átálláshoz is, egyrészt a technológiai megoldások és az ipari folyamatok optimalizálásának forrásaként, másrészt pedig a digitális ágazat energiahatékonyságának és a körforgásos gazdaság szempontjából vett teljesítményének javítása révén; |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió új iparstratégiájának hangsúlyt kell fektetnie a konnektivitás növelésére, a digitális rétegek fejlesztésére, a dolgok ipari internetére (IIoT), a mesterséges intelligenciára, a digitális könyvelési technológiákra, valamint a hiperteljesítményű és a kvantum-számítástechnikára; mivel a digitális ágazat hozzá fog járulni az európai zöld megállapodáshoz és a klímasemlegességre irányuló ipari átálláshoz is, egyrészt a technológiai megoldások és az ipari folyamatok optimalizálásának forrásaként, másrészt pedig a digitális ágazat energiahatékonyságának és a körforgásos gazdaság szempontjából vett teljesítményének javítása révén;

| O. | mivel az Unió szuverenitásához és stratégiai autonómiájához önálló és versenyképes ipari bázisra és a kutatásba és innovációba való jelentős beruházásra van szükség ahhoz, hogy vezető szerepre tehessen szert a fő alaptechnológiák és innovatív megoldások terén, és biztosítsa globális versenyképességét; mivel az Unió iparstratégiájának tartalmaznia kell egy cselekvési tervet az európai iparágak ellátási láncainak megerősítésére, lerövidítésére, fenntarthatóbbá tételére és diverzifikálására annak érdekében, hogy csökkenjen az egyes piacoktól való túlzott függőségük és növekedjen az ellenálló képességük; mivel szükség van egy intelligens visszatelepítési stratégiára is az iparágak Európába történő visszatelepítéséhez, valamint a termelés és a beruházások növeléséhez és az ipari termelés visszahelyezéséhez az Unió számára stratégiailag fontos ágazatokban; |
| --- | --- |

O.

mivel az Unió szuverenitásához és stratégiai autonómiájához önálló és versenyképes ipari bázisra és a kutatásba és innovációba való jelentős beruházásra van szükség ahhoz, hogy vezető szerepre tehessen szert a fő alaptechnológiák és innovatív megoldások terén, és biztosítsa globális versenyképességét; mivel az Unió iparstratégiájának tartalmaznia kell egy cselekvési tervet az európai iparágak ellátási láncainak megerősítésére, lerövidítésére, fenntarthatóbbá tételére és diverzifikálására annak érdekében, hogy csökkenjen az egyes piacoktól való túlzott függőségük és növekedjen az ellenálló képességük; mivel szükség van egy intelligens visszatelepítési stratégiára is az iparágak Európába történő visszatelepítéséhez, valamint a termelés és a beruházások növeléséhez és az ipari termelés visszahelyezéséhez az Unió számára stratégiailag fontos ágazatokban;

| 1. | úgy véli, hogy egy társadalmi, gazdasági és környezeti szempontból ellenálló társadalom, a stratégiai vezető szerep és autonómia, illetve egy jól működő egységes piac felé történő átmenetnek valamennyi uniós stratégia középpontjában kell állnia; ezért úgy véli, hogy létre kell hozni egy teljes mértékben működőképes és előretekintő jogalkotási és szakpolitikai keretet, amely annak megértésén alapul, milyen dinamikák működnek a helyreállítási terv, az éghajlatunk és digitális ambícióink, valamint egy olyan hatékony iparstratégia között, amely egységbe foglalja a különböző megközelítéseket, célértékeket és célkitűzéseket; felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg egy olyan átfogó, felülvizsgált iparstratégiát, amely egyértelmű szakpolitikai keretet és szabályozási biztonságot nyújt, és többek között:






  a) | megteremti a hosszú távú növekedés feltételeit, növeli az Unió – innováción alapuló – jólétét és globális versenyképességét, és megvalósítja a klímasemlegességet; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

megteremti a hosszú távú növekedés feltételeit, növeli az Unió – innováción alapuló – jólétét és globális versenyképességét, és megvalósítja a klímasemlegességet;

| b) | mozgósítja a megfelelő pénzügyi forrásokat, beleértve a helyreállítási célú intézkedéseket is; |
| --- | --- |

b)

mozgósítja a megfelelő pénzügyi forrásokat, beleértve a helyreállítási célú intézkedéseket is;

| c) | támogatja és irányítja az ökológiai és digitális kettős átállást, magas színvonalú munkahelyeket teremtve, illetve megőrizve azokat; |
| --- | --- |

c)

támogatja és irányítja az ökológiai és digitális kettős átállást, magas színvonalú munkahelyeket teremtve, illetve megőrizve azokat;

| d) | teljesíti az európai zöld megállapodást; |
| --- | --- |

d)

teljesíti az európai zöld megállapodást;

| e) | biztonságosabbá és fenntarthatóbbá teszi, valamint diverzifikálja és digitalizálja a stratégiai értékláncokat, többek között a szabályokon alapuló nemzetközi kereskedelem előmozdítása és támogatása révén; |
| --- | --- |

e)

biztonságosabbá és fenntarthatóbbá teszi, valamint diverzifikálja és digitalizálja a stratégiai értékláncokat, többek között a szabályokon alapuló nemzetközi kereskedelem előmozdítása és támogatása révén;

| f) | erősíti a vállalkozói szellemet, vállalkozásbarát környezetet teremt, támogatja a kkv-kat, és ösztönzi a vállalkozások – többek között az induló innovatív vállalkozások – létrehozását és fejlesztését; |
| --- | --- |

f)

erősíti a vállalkozói szellemet, vállalkozásbarát környezetet teremt, támogatja a kkv-kat, és ösztönzi a vállalkozások – többek között az induló innovatív vállalkozások – létrehozását és fejlesztését;

| g) | javítja az Unió stratégiai ellenálló képességét és autonómiáját, többek között a nyersanyagok terén, és erősíti technológiai vezető szerepét; |
| --- | --- |

g)

javítja az Unió stratégiai ellenálló képességét és autonómiáját, többek között a nyersanyagok terén, és erősíti technológiai vezető szerepét;

| h) | megteremti az egyenlő fejlődés feltételeit, és támogatja azt az Unió valamennyi régiójában, senkit nem hagyva hátra; |
| --- | --- |

h)

megteremti az egyenlő fejlődés feltételeit, és támogatja azt az Unió valamennyi régiójában, senkit nem hagyva hátra;

| 2. | felszólít egy inkluzív iparstratégia kidolgozására, amely fejlesztése és végrehajtása során kiterjed valamennyi ipari ökoszisztémára, a kkv-kra, a régiókra, a közösségekre és a munkavállalókra; azon a véleményen van, hogy egy erős iparstratégia segíthet áthidalni az esetleges töréseket, illetve kihasználni a kettős átállás által teremtett lehetőségeket; meg van győződve arról, hogy az Unió iparstratégiájának erős szociális pilléren kell nyugodnia, és időben kezelnie kell a strukturális változások társadalmi következményeit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | létfontosságúnak tartja az aktív munkaerőpiacokba való beruházást, valamint a gazdaság igényeinek kielégítését célzó oktatási és képzési programok biztosítását; felhívja a Bizottságot, hogy olyan uniós szakpolitikát alakítson ki, amely a hagyományos iparágakban esetlegesen megszűnő munkahelyek számát összhangba tudja hozni a digitális és ökológiai átállással érintett ágazatok munkaerőigényével; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – mivel ezek az új munkahelyek valószínűleg nem ugyanabban a régióban jönnek majd létre, ahol a hagyományos iparágak megszűnnek, illetve nem ugyanazok a munkavállalók fogják betölteni azokat – segítsék elő az elnéptelenedéssel és elszegényedéssel fenyegetett területek gazdasági és társadalmi megújulását, különös figyelmet fordítva a nemek közötti egyenlőtlenségekre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy ez a kettős átállás esélyt ad a fosszilis energiahordozók által dominált területeknek arra, hogy az innováció frontvonalába kerüljenek, és olyan termelési rendszer felé mozduljanak el, amely megfelel a klímasemlegesség célkitűzéseinek; felhívja ezért a Bizottságot, hogy gondoskodjon róla, hogy ez az átállás méltányos és társadalmilag igazságos munkahelyteremtési feltételeket támogasson a „senkit nem hagyunk hátra” elv szellemében, és ehhez szorosan kell kapcsolódnia a szociális jogok európai pillére teljes körű végrehajtásának, valamint a szociális helyzet és az életszínvonal javításának és a jó munkakörülmények biztosításának; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a kettős átállás felgyorsítását célzó minden cselekvésnek megfelelő szakpolitikákkal és konkrét intézkedésekkel kell társulnia, amelyek célja a régiókat és a legkiszolgáltatottabb embereket sújtó negatív következmények kezelése; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiemeli, hogy ennek érdekében a hangsúlyt a regionális és társadalmi kohézióra, valamint az előre tervezésre és a szerkezetátalakítás irányítására kell helyezni, amely igazodik a helyi munkaerőpiac sajátos jellemzőihez és igényeihez, célul tűzve ki egyrészt az érintett régiók gazdasági újjáélesztésének elősegítését, másrészt pedig a munkanélküliség kezelését és a közberuházások fokozottabb igénybevételét, többek között a világjárvány által különösen súlyosan érintett létfontosságú ágazatokban, az egész Unióban támogatva a színvonalas munkahelyek létrehozását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkavállalók is részt vegyenek a vállalatok igazgatásában és irányításában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fontosnak tartja a jövőben szükséges készségek meghatározását, valamint a humán erőforrásokba, az oktatásba és célirányos képzésbe, a továbbképzésbe és az egész életen át tartó tanulásba történő beruházások növelését annak érdekében, hogy az emberek és a régiók számára perspektívát és jövedelmet, az ipar számára pedig szakképzett munkaerőt biztosítsanak; megjegyzi, hogy az ipar versenyképessége nagyban függ attól, sikerül-e olyan képzett munkaerőre szert tenni (illetve azt megtartani), amely rendelkezik a vállalkozások fenntarthatósága és digitális átalakulása terén létfontosságú készségekkel, ezt pedig a Digitális Európa programból és az Egységes piac programból származó megfelelő finanszírozással kell támogatni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az oktatáspolitikák koordinációjának megerősítésére, és azokat jelentős állami beruházásokkal támogassák egész Európa-szerte; továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy érdekelt felekből álló szakértői csoportot, amelynek feladata – mesterséges intelligencia és digitális erőforrások, különösen nagy adathalmazok segítségével – azon ipari készségek előrejelzése, amelyek iránt hiány mutatkozhat a jövőben; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy az európai ipar jövőjére vonatkozó új hosszú távú stratégiának hozzá kell járulnia a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadék elleni küzdelemhez, amely a mai napig fennáll az európai munkaerőpiacon és társadalomban; felhívja a Bizottságot, hogy az európai iparstratégia végrehajtása során kellőképpen vegye figyelembe a nemi dimenziót – a helyreállítási, illetve az újjáépítési és átalakítási szakasz során egyaránt –, többek között a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés eszközeinek használatával az Unió ipari és gazdasági növekedését támogató pénzügyi eszközök meghatározása során; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az európai ipar kulcsszerepet játszhat azáltal, hogy aktívan támogatja az ambiciózus környezetvédelmi, szociális és társadalmi célkitűzéseket, többek között az emberi jogok területén; úgy véli, hogy ennek megvalósulásához az Uniónak gondoskodnia kell az ipar számára egy átfogó átvilágítási keretrendszerről a környezeti és társadalmi kockázatok, hatások, visszaélések és veszélyek azonosítása, nyomon követése, megelőzése, enyhítése és számontartása érdekében a belföldi és globális tevékenységek során és valamennyi ellátási láncban azzal a céllal, hogy biztosítsa a minimumszabályokat és egyenlő versenyfeltételeket teremtsen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az Uniónak olyan iparstratégiára van szüksége, amely hozzájárul az iparnak a jelenlegi gazdasági válságból való kilábalásához, vonzza a beruházásokat, megkönnyíti a tőkéhez való hozzáférést és ösztönzi a valódi versenyt; ezért úgy véli, hogy az aktualizált stratégiának két fontos, egymással összefüggő szakaszt kell figyelembe vennie: az első a munkahelyek megszilárdítására, a termelés újraindítására és annak a Covid19-világjárványt követő „új normális kerékvágáshoz” való hozzáigazítására, a második pedig az újjáépítésre és az átalakításra irányul; |
| --- | --- |

10.

| 11. | e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az erre vonatkozó meglévő és jövőbeli jogszabályokat, előtérbe helyezve az ökológiai és digitális átállást, ugyanakkor mindkét szakaszban növelve a hosszú távú versenyképességet, valamint a társadalmi és gazdasági ellenálló képességet; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy ösztönözze az Unió belső keresletét és hosszú távú növekedését azáltal, hogy több köz- és magánberuházást vonz a kutatásba és az innovációba, az új fenntartható és digitális technológiák fejlesztésébe, többek között a munkaerő-igényes iparágakba, az európai zöld megállapodás céljaival összeegyeztethető új infrastrukturális hálózatokba és projektekbe, az energia- és erőforrás-hatékonyságba, valamint a körforgásos gazdaságba; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen egy átfogó jelentést, amelyben értékeli az Unió gazdaságának helyzetét és a kettős átállás megvalósíthatóságát, figyelembe véve az ipar – többek között a kkv-k – arra való lehetőségeit, hogy kiaknázzák a szinergiákat, minimalizálják azok egymásra jelentett esetleges kockázatait és maximalizálják az előnyöket; kéri a Bizottságot, hogy megállapításai alapján a 2020 márciusában közzétett stratégiát igazítsa a jelenlegi helyzethez, mindkét szakaszra vonatkozóan, és továbbra is egy olyan zöld, digitális, tisztességes és igazságos átállásra összpontosítson, amely erősíti az Unió szuverenitását és stratégiai autonómiáját; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az Unió iparstratégiájának jól meghatározott célokat kell követnie, és a teljes átláthatóság érdekében felhívja a Bizottságot, hogy egyértelműen, világosan és konkrétan határozza meg a „stratégiai”, az „autonómia”, a „stratégiai autonómia”, az „ellenálló képesség”, a „stratégiai ellenálló képesség” és más kapcsolódó fogalmakat annak biztosítása érdekében, hogy az e fogalmakra való hivatkozással hozott intézkedések specifikusak legyenek, és az EU prioritásaira és céljaira irányuljanak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a hagyományos biztosítási eszközök nem elegendőek a világjárvány által okozott, az üzleti tevékenység megszakadásából eredő veszteségek fedezésére, továbbá hogy egy jövőbeli világjárvány vagy rendszerszintű válság emberekre, vállalkozásokra és a gazdaságra gyakorolt negatív hatásainak előrejelzéséhez és kezeléséhez ambiciózus uniós szintű megoldásra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy az intézményi befektetők, a tagállamok és az EU részvételével dolgozzon ki egy keretet, amelynek célja egy jövőbeli világjárvány esetén az üzleti tevékenység megszakadásából eredő veszteségek fedezése; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli a Bizottság javaslatát egy új helyreállítási eszköz, név szerint a 750 milliárd EUR összegű Next Generation EU (NGEU) létrehozására; sajnálatát fejezi ki az Európai Tanács által 2020 júliusában javasolt jövőorientált programok keretösszegeinek – mind a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben, mind az NGEU-ban történt – csökkentése miatt, és kéri, hogy az uniós költségvetésből az éghajlatváltozással kapcsolatos erőfeszítésekre fordított kiadásokat legalább a költségvetés 30 %-ára növeljék; úgy véli, hogy ezek a csökkentések alapjaiban ássák alá az uniós ipar fenntartható és reziliens helyreállítását, és negatív, tovagyűrűző hatással lesznek az Unió 2050-as klímasemlegességi célkitűzéseinek elérésére, valamint a társadalmi igazságosságra és a globális versenyképességre; ezért a 2021–2027 közötti időszakra ambiciózus és megerősített hosszú távú uniós költségvetést kér, amely nem alacsonyabb a Bizottság által javasoltnál; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a Parlament álláspontját az uniós saját források rendszerének reformjára vonatkozóan, ideértve olyan új források bevezetését, amelyek jobban igazodnak a főbb uniós szakpolitikai prioritásokhoz és ösztönzőt nyújtanak azok megvalósításához; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli az Uniónak a Covid19-válság kezelésére hozott intézkedéseit, az EKB által végrehajtott likviditási injekciót, az EBB kkv-kat célzó tőkeemelését, valamint a SURE kezdeményezést, amely a tagállamoknak nyújt segítséget a csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás finanszírozásához, a foglalkoztatottság fenntartásához és a munkavállalók védelméhez; üdvözli továbbá az állami támogatások keretrendszerén belüli rendkívüli pénzügyi eszközöket, amelyekkel az egyébként fizetőképes vállalkozásokat és a munkavállalókat támogatják a világjárvány gazdasági következményeinek leküzdésében; felhívja ugyanakkor a Bizottságot annak biztosítására, hogy a sürgősségi szakaszban nyújtott támogatás a világjárvány következményei szempontjából indokolt legyen, ne vezessen a tényleges verseny hiányához az egységes piacon, illetve hogy egyetlen stratégiai ágazatot se hagyjanak figyelmen kívül; továbbá várakozással tekint az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok és különösen a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatások kellő időben történő felülvizsgálata elé, amelynek célja, hogy a tagállamoknak biztosítsák a szükséges rugalmasságot ahhoz, hogy célzott támogatással segíthessék az ipar dekarbonizációját és digitalizálását; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok bármilyen felülvizsgálatának az európai ipar versenyképességére vonatkozó hatásvizsgálaton kell alapulnia, figyelembe kell vennie a lehetséges globális szintű torzulásokat, és teljes mértékben összhangban kell állnia az EU 2050-as klímasemlegességi és környezetvédelmi céljaival, az európai klímarendeletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy állami támogatásban csak azok a vállalatok részesülhetnek, amelyek a Covid19 kapcsán azonnali gazdasági hatásokkal szembesülnek, és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok lazításának időben korlátozottnak kell lennie; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy külön állami támogatási rendszerre, amelynek célja a Covid19 szükséghelyzeti intézkedések által leginkább sújtott ágazatok – például a gépjárműipar, az idegenforgalom, a légi közlekedés, az acélipar és a fémipar – támogatása; felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg közös minimumkövetelményeket a pénzügyi támogatásban részesülő vállalkozások számára annak elkerülése érdekében, hogy a különböző nemzeti kritériumok további eltéréseket eredményezzenek; hangsúlyozza, hogy a kapott állami támogatásnak a munkahelyek megőrzését kell szolgálnia, és azt annak érdekében kell felhasználni, hogy az érintett vállalatok műveleteit összhangba hozzák az Unió klímasemlegességi és környezetvédelmi célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | a szükséghelyzeti segítségnyújtás kapcsán kiemeli annak fontosságát, hogy olyan vállalkozásoknak nyújtsanak támogatást, amelyek tiszteletben tartják a vonatkozó kollektív szerződéseket, és nem adóparadicsomokban vannak bejegyezve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza továbbá, hogy az ipari vagy egyéb szakpolitikák alapján megítélt valamennyi állami támogatásnak meg kell felelnie a közös „egyensúlyi elvnek” az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint az Unióbeli fiskális dömping minden formájának és a verseny torzulásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki világos, következetes és jól használható megközelítést a piac meghatározására a különböző iparágakat érintő versenyjogi esetekben; továbbá hangsúlyozza, hogy az uniós versenyjogi eljárások és különösen az uniós összefonódás-ellenőrzések adminisztratív és eljárási keretrendszerében biztosítani kell a megfelelő gyorsaságot, átláthatóságot és arányosságot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ösztönzi a Bizottságot, hogy alakítson ki egy arra vonatkozó jelentési rendszert, hogy a külföldi protekcionizmus milyen módokon hat az EU iparára, rendszeresen értékelje Európa különböző iparágainak versenyképességét fő globális versenytársaival szemben, és gyorsan cselekedjen, ha az uniós szabályok kiigazítására van szükség; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a globális gazdasági környezet alapvető megváltozásának fényében vizsgálja felül az Unió trösztellenes szabályait, egyensúlyra törekedve a globális méretű versennyel való megbirkózás szükségessége, illetve az ellátási láncnak és a fogyasztóknak egy koncentráltabb belső piac esetleges negatív következményeivel szembeni védelme között; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy az egyes tagállamok által a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások és a vállalatok rövid távú likviditáshiánnyal való megküzdése érdekében bevezetett gazdasági rendszerek hasznosak, de bizonyos esetekben növelhetik az eladósodottságukat; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tőkeemelést ösztönző uniós és nemzeti programokat, és segítse elő a helyreállítást; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy különösen a mikro- és kisvállalkozások támogatására irányuló kezdeményezések révén élessze újra és újítsa meg a kisvállalkozói intézkedéscsomag szellemét, mivel az egy kaptafára szabott egyenintézkedések gyakran nem felelnek meg a mikrovállalkozásoknak és a kkv-knak; úgy véli, hogy a kkv-k érdekeit leginkább a bürokratikus akadályokat felszámoló, illetve a szükséges likviditás vállalkozásokhoz való – hatékony és hozzáférhető eszközökön, valamint gyors, agilis és kkv-barát eljárásokon keresztüli – eljuttatását biztosító ad hoc támogató intézkedések szolgálják; hangsúlyozza, hogy sok kkv nem rendelkezik elegendő likviditással ahhoz, hogy befektessen a fenntartható digitális átalakulásba; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozási programok hatással vannak a kedvezményezett vállalatok hosszú távú növekedési szintjének növelésére, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a vállalatok – különösen a kkv-k – jelentős nehézségekkel szembesülnek az uniós finanszírozáshoz való hozzáférés terén; ezért kéri a Bizottságot, hogy kövesse a digitális és környezetvédelmi technológiákba történő beruházások ösztönzését célzó ideiglenes nemzeti adójóváírási rendszerek társfinanszírozása terén már megtapasztalt utat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megismétli a következő többéves pénzügyi keretben a kkv-knak nyújtandó szilárd pénzügyi támogatás révén megvalósuló ad hoc intézkedések fontosságát; ösztönzi a Bizottságot, hogy fontolja meg egy kkv-kra vonatkozó utalványprogram létrehozását a kkv-k azon erőfeszítéseinek támogatására, hogy többek között korszerűsítsék az elavult eszközöket, fokozzák a tudástranszfert és azonosítsák a technológiák, például az ipari mesterséges intelligencia leghatékonyabb használatát, valamint továbbképezzék a munkaerőt olyan, azonnal szükséges készségek elsajátítása érdekében, mint amilyen a távoli eszközellenőrzés, a termelés nyomon követése, az alkalmazottak együttműködése, a környezeti szempontból fenntartható üzleti modellek, a körforgásos gazdaság megközelítései, az energia- és erőforrás-hatékonyság, amely területeken gyakran döntő fontosságú a digitális know-how és lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy versenyképesek maradjanak; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sajnálatosak tartja, hogy még mindig jelentős szakadék van a nagyvállalatok és a kkv-k között a digitális technológiák üzleti tevékenységükbe való integrálása terén, valamint az innováció terén az élenjárók és a lemaradók között; hangsúlyozza, hogy növelni kell a kkv-k lehetőségeit az innovatív technológiák befogadására való képességük tekintetében, valamint hogy a kisebb városokban és a vidéki és a távoli területeken csökkenteni kell az infrastruktúrát illető digitális egyenlőtlenségeket; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az európai digitális innovációs központokat, amelyek a helyi ökoszisztémák ismeretének köszönhetően potenciálisan hatékony módon csökkenthetik a digitális szakadékot; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet arra, hogy a szociális gazdasági vállalakozásokat teljes mértékben be kell vonni az iparstratégia eredményébe, mivel közértéket hoznak létre és hozzájárulnak azon helyi közösségek fejlődéséhez, ahol megalapultak; e tekintetben arra szólítja fel a Bizottságot, hogy a pénzügyi eszközök és a munkaprogramok tervezése során vegye figyelembe az ebbe a kategóriába tartozó vállalkozások sajátosságait a finanszírozáshoz való hozzáférésük támogatása érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy vannak olyan egyedi tulajdonságok, amelyek a klímasemleges és teljes mértékben digitális gazdaságra való, gazdaságilag fenntartható átállást a fogyasztói kereslet és a foglalkoztatás gyors fellendítésére irányuló helyreállítási intézkedésekhez igazítja; hangsúlyozza, hogy a bizonyítékok azt mutatják, hogy a zöld és digitális projektek több munkahelyet teremtenek, magasabb rövid távú megtérülést eredményeznek minden elköltött euró után, valamint megnövekedett hosszú távú megtakarításokhoz vezetnek a hagyományos költségvetési élénkítő intézkedésekhez képest, mivel a rendelkezésre álló technológiának (pl. a megújuló energiaforrásoknak) köszönhetően gyorsan elterjeszthetők, gyakran vonnak be kkv-kat, és a foglalkoztatásra gyakorolt jelentős hatások által élénkítik a helyi gazdaságokat, így gyorsan növelik a fogyasztók rendelkezésére álló jövedelmet (pl. az energiahatékonyság révén), továbbá kevésbé vannak kitéve külső sokkhatásoknak, ezért hozzájárulnak egy reziliensebb társadalmi és gazdasági helyreállításhoz; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy a jelentős pozitív környezeti és társadalmi hatással járó beruházások beazonosításának elősegítése érdekében az uniós taxonómia – amennyiben rendelkezésre áll – annak megállapításához határozza meg a kereteket, hogy egy beruházás milyen mértékben fenntartható környezeti szempontból, és annak biztosítására, hogy ne sérüljenek jelentős mértékben a környezeti és a társadalmi célkitűzések; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy az Uniónak olyan innovatív iparstratégiára van szüksége, amely felgyorsítja iparágaink és kkv-ink digitalizálását, beleértve a hagyományos iparágakat is, fokozza az Unió ipari kapacitását a kritikus digitális infrastruktúrák és kapacitások terén, és megerősíti a digitális adatok egységes piacát; úgy véli, hogy az Uniónak támogatnia kell a vállalkozásokat know-how-juk és képzésük automatizálásában és digitalizálásában, valamint a digitális berendezésekbe (hardverek és szoftverek) való beruházásban, különös figyelmet fordítva a nők digitalizációs folyamatban való részvételének ösztönzésére, valamint a képzési és készségfejlesztési rendszerek korszerűsítésére és javítására; hangsúlyozza a Digitális Európa program, valamint a kialakulóban lévő és az alaptechnológiák ipari alkalmazása felgyorsításának jelentőségét; ösztönzi a digitális innovációs központok létrehozását az EU egész területén; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ruházzanak be többek között az adatgazdaságba, az emberközpontú mesterséges intelligenciába, az intelligens termelésbe, a dolgok internetébe, a mobilitásba, a szuperszámítógépekbe, a szoftverfejlesztésbe és -technológiába, a felhőbe, a kvantumtechnológiába, az ellenállóképes, megfizethető és biztonságos nagy sebességű 5G és 6G hálózatokba, a megosztott könyvelési technológiákba, a robotikába, az akkumulátorokba és a műholdas internetbe; ezért ezzel kapcsolatosan felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák az 5G kiberbiztonsággal kapcsolatos eszköztárban ajánlott legfontosabb vonatkozó intézkedések végrehajtását, az összehangolt uniós kockázatértékelésben kritikusnak és érzékenynek minősített kulcsfontosságú eszközök vonatkozásában pedig – adott esetben – alkalmazzák a magas kockázatú beszállítókra vonatkozó releváns korlátozásokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a digitális ágazat kulcsfontosságú szerepét az ipari ágazat átalakításához való hozzájárulásban, a tiszta technológiai megoldások forrásaként és az ipari folyamatok optimalizálásában egyaránt, minimalizálva az ipari ágazat környezeti hatását; tekintettel az IKT-hoz kapcsolódó magas energia- és erőforrás-fogyasztásra, kéri a Bizottságot, hogy értékelje a digitális megoldások tömeges fejlesztésének lehetséges környezeti hatásait, a nagy energiahatékonyságú és körforgásos digitális technológiák és adatközpontok terén Európa vezető szerepének biztosítása mellett; felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan konkrét lehetőségeket, amelyekkel a digitális megoldások az ökológiai átmenet szolgálatában állnak, és dolgozzon ki módszertant a digitális technológiák növekvő környezeti hatásának nyomon követésére és számszerűsítésére; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy az adatok kulcsszerepet játszanak az európai iparágak átalakulásában, és kiemeli az intelligens gyártás növekedésének és a digitalizációnak a fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egységes európai digitális és adatkörnyezetet, biztosítsa és mozdítsa elő az interoperabilitást, valamint a biztonságos adatokhoz és szoftverekhez való hozzáférést és azok áramlását az Unión belül és az ágazatok között – a vállalkozások méretétől függetlenül –, illetve a közintézmények között; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy – az egész Unióra kiterjedő közös és interoperábilis adattárakkal – biztosítsa Európa vezető szerepét a jövőorientált szabványok meghatározásában, valamint a kulcsfontosságú ágazatokban az adatok tárolására, kezelésére és az európai adatok összegyűjtésére szolgáló, jövőorientált eszközök és infrastruktúrák létrehozásában; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy különösen az adatkezelésre és -címkézésre, az adatformátumok szabványosítására és az adatbiztonságra irányuló projektekre összpontosítson, Európa területén dolgozza ki és kezelje az adatokat – különösen az állami szervektől származókat –, építsen ki egy jobb digitális adózási rendszert, amelyben a nyereség után adót fizetnek, és ahol a vállalkozások szoros kapcsolatban állnak a felhasználókkal, valamint fejlessze tovább a kiberbiztonságra vonatkozó európai szabványokat és tanúsítást, ezáltal biztosítva a versenyképességet, előmozdítva a forradalmi technológiákat, különösen a kritikus infrastruktúrák esetében, többek között a kiberbiztonsági kompetencia-központok hálózatának létrehozásával; felhívja továbbá a Bizottságot az üzleti kapcsolatok olyan tisztességes platformjának biztosítására, amely lehetővé teszi az európai vállalkozások és különösen a kkv-k számára, hogy hatékonyan használják fel a platformokon keletkezett adatokat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri az adatgazdasággal kapcsolatos átlátható, megbízható, interoperábilis és emberközpontú európai megközelítés jelentőségét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egész Unióra kiterjedő adatáramlás, interoperabilitás, adatkezelés, adatvédelem és (újra)felhasználás támogatása céljából fokozatosan csökkentsék a különböző nemzeti stratégiák széttöredezettségét és kezeljék a piaci erő kiegyensúlyozatlanságait; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiemeli, hogy szükség van a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák európai jogi keretére, amely szem előtt tartja az etikai elveket és az alapvető jogokat, valamint a biztonsággal és a felelősséggel kapcsolatos kérdéseket ezek fejlesztése, telepítése és felhasználása során; hangsúlyozza, hogy az európai ipar innovációjának és versenyképességének olyan horizontális keretre lesz szüksége, amely tükrözi az Unió értékeit és elveit annak érdekében, hogy konkrét iránymutatást és jogbiztonságot nyújtson a – többek között az Európai Unión kívüli – polgárok és vállalkozások számára egyaránt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy alaposan meg kell vizsgálni a szellemi tulajdonjogokra (IPR) vonatkozó jelenlegi keretrendszer felülvizsgálata keretében benyújtandó jogalkotási intézkedések lehetőségét, mivel ezek jelentős hatást gyakorolhatnak a továbbra is törékeny és fejlődő uniós adatgazdaságra; úgy véli, hogy a technológiák – például a mesterséges intelligencia – által létrehozott és felhasznált nem személyes adatok esetében nem beszélhetünk tulajdonjogról, akkor sem, ha az a szellemi tulajdonon alapulna; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy a helyreállítási tervbe foglaljon bele konkrét intézkedéseket az iparágak Európába való vonzása, az európai iparágak áthelyezésének és diverzifikációjának stratégiai jelentőségük tekintetében történő fokozása, erősítése és elősegítése, valamint klímasemleges nézőpontból az ellátási láncok lerövidítése és diverzifikálása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió elegendő stratégiai terméket – például orvosi és egészségügyi berendezéseket vagy megújuló energiát – állítson elő ahhoz, hogy válság idején önellátó legyen, és e célból például annak megkövetelésére irányuló ösztönzők alkalmazását szorgalmazza, hogy nagyobb mértékben vásároljanak az ideiglenes támogatásban részesülő ágazatok által helyben (EU/EGT) előállított termékekből; |
| --- | --- |

38.

| 39. | elismeri annak kockázatát, hogy a Covid19-válság a gazdasági nacionalizmus és protekcionizmus erősödéséhez vezet, ami jelentős kihívást jelent a szabályokon alapuló szabadkereskedelem és a globális értékláncok számára a termelés nemzeti hatáskörbe való visszahelyezése és e láncok felbomlása miatt; ezért felhívja az érdekelt feleket, hogy a kiszolgáltatottság csökkentése érdekében diverzifikálják és rövidítsék le ellátási láncaikat, valamint tegyék azokat fenntarthatóbbá; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy álljon ki egy nyitott és szabályokon alapuló multilaterális kereskedelmi rendszer mellett, amely összhangban van az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására irányuló globális erőfeszítésekkel, valamint az EU magas szintű környezetvédelmi és szociális normáival, javítja az uniós vállalatok nemzetközi piacokhoz való hozzáférését, és megakadályozza, hogy az erős nemzetközi szereplők visszaéljenek piaci erejükkel; úgy véli, hogy ebben az összefüggésben az Uniónak adott esetben versenypolitikai eszközöket kell használnia a harmadik országbeli vállalatokkal szemben, határozottabban kell piacvédelmi eszközöket alkalmaznia a tisztességtelen dömping és támogatási gyakorlatok szisztematikus kezelése, valamint a meglévő piacvédelmi rendszer megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot a stratégiai ágazatokban működő európai vállalatok állami tulajdonú vállalatok vagy harmadik országok kormányához kapcsolódó vállalatok általi külföldi felvásárlásának ideiglenes tilalmára; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy az egységes piacon a versenyképesség megőrzése és a piaci torzulások csökkentése érdekében gondolkozzon el a piaci hozzáférés kölcsönösségén, erősítse meg és módszeresen ellenőrizze a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó uniós átvilágítási keretet a stratégiai iparágakhoz, az infrastruktúrához, a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz és más biztonsági és kiberbiztonsági eszközökhöz való hozzáférés védelme, valamint az ellenséges felvásárlások megakadályozása érdekében; e tekintetben üdvözli a külföldi támogatások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek biztosításáról szóló fehér könyvet; felszólít a 654/2014/EU rendelet (a végrehajtásról szóló rendelet) jelentős megerősítésére és gyors elfogadására; hangsúlyozza, hogy ez fontos eszköz az Unió érdekeinek védelméhez olyan helyzetekben, amikor harmadik országok vállalkozásainkat negatívan érintő, jogellenes intézkedéseket fogadnak el; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Tanácsot, hogy folytassa a kölcsönösséget és kölcsönös normákat előíró nemzetközi közbeszerzési eszközökről szóló tárgyalások előmozdítását; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő jogi eszközöket az egységes piacon – többek között a közbeszerzési eljárások során – okozott torzulások kezelésére; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg az Unión belül székhellyel rendelkező, termelést végző és embereket foglalkoztató – és ezt a jövőben is folytatni kívánó – vállalatok előnyben részesítését; kéri a Bizottságot, hogy a közbeszerzésekhez való hozzáférésre vonatkozó erős nemzetközi közbeszerzési eszköz és hatékony globális szabályok hiányában vizsgálja meg az európai gyártókat – különösen kkv-kat – támogató intézkedések bevezetését, amelyek a közös nemzetközi kereskedelmi szabályokat és a szociális környezetvédelmi normákat be nem tartó feltörekvő országok részéről egyre nagyobb versennyel szembesülnek; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy az ipari stratégia átfogó, valamennyi uniós szakpolitikára kiterjedő megközelítése fontos szerepet játszhat a gazdasági és ipari diplomáciában; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az új üzleti partnerségek kialakítása érdekében használja aktívan az uniós kereskedelmi kamarák hálózatát a harmadik országokban; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli a környezeti szempontból fenntartható és digitális technológiák és innovatív megoldások vezető piacainak létrehozására irányuló törekvést; úgy véli, hogy a kutatás és az innováció finanszírozása alapvető fontosságú az innovatív ipari projektek és a digitális képességek szempontjából, és úgy véli, hogy ennek együtt kell járnia a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekre vonatkozó iránymutatásoknak a Bizottság által végzett jelenlegi elemzésével; véleménye szerint az ellenálló képességet és a stratégiai autonómiát meghatározó kritériumnak kell tekinteni, és a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek meg kell felelniük az uniós klímasemlegességi és digitális céloknak; felhívja a Bizottságot, hogy növelje a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek végrehajtásának átláthatóságát, és biztosítsa a kkv-k részvételét; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az európai vezetőket és/vagy ökoszisztémákat azokban a stratégiai ipari ágazatokban, amelyek képesek globális szinten versenyezni, és hozzá fognak járulni a klímasemleges gazdaság és a digitális vezető szerep megvalósításához anélkül, hogy torzítanák az Unión belüli versenyt vagy aláásnák a piac nyitottságába és a piachoz való hozzáférésbe vetett bizalmat; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az értékláncokkal kapcsolatos munkát azáltal, hogy biztosítja a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek stratégiai fóruma által meghatározott hat stratégiai értéklánc tekintetében javasolt intézkedések megfelelő nyomon követését, és alakítsa ki a közös európai érdeket szolgáló fontos közös projektekre való jelentkezés átlátható feltételeit, annak biztosítása érdekében, hogy azok az Unió egészének javát szolgálják; felhívja a Bizottságot, hogy a jelenlegi válságban olyan projektekbe fektessen be, amelyek egyértelmű európai hozzáadott értékkel rendelkeznek, valamint egyszerűsítse le az adminisztratív folyamatokat, bővítse ki a támogathatóság feltételeit és növelje a finanszírozást; |
| --- | --- |

45.

| 46. | úgy véli, hogy az Európai Helyreállítási Eszköz kezdeményezés a Covid19 utáni uniós ipar helyreállítása első szakaszának pillérét képezi; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az eszköz gyors végrehajtását, és kéri, hogy a Parlamentet teljes mértékben vonják be a döntéshozatali és végrehajtási folyamatba a demokratikus elszámoltathatóság biztosítása, valamint az átláthatóság és a parlamenti ellenőrzés maximalizálása érdekében; kéri, hogy a 750 milliárd EUR tényleges előreütemezése érdekében az eszköz:






  a) | tűzzön ki célokat a szociális, fenntartható és digitális beruházások számára az éghajlati, környezeti és társadalmi szempontból káros hatások minimalizálása és az előnyök maximalizálása érdekében; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

tűzzön ki célokat a szociális, fenntartható és digitális beruházások számára az éghajlati, környezeti és társadalmi szempontból káros hatások minimalizálása és az előnyök maximalizálása érdekében;

| b) | kifejezetten összpontosítson a kkv-kra, amelyekre a Covid19-válság a legsúlyosabb hatással volt, és támogassa a finanszírozáshoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

b)

kifejezetten összpontosítson a kkv-kra, amelyekre a Covid19-válság a legsúlyosabb hatással volt, és támogassa a finanszírozáshoz való hozzáférésüket;

| c) | amikor csak lehet, az eszközt közvetlenül a Bizottság irányítsa – a tagállamokkal szoros együttműködésben – az összehangolt módon való előrehaladás érdekben, hogy jobban kihasson a globális piacra, maximalizálja az átláthatóságot és a parlamenti ellenőrzést, valamint elkerülje az egységes piac belső és külső torzulásait és zavarait; |
| --- | --- |

c)

amikor csak lehet, az eszközt közvetlenül a Bizottság irányítsa – a tagállamokkal szoros együttműködésben – az összehangolt módon való előrehaladás érdekben, hogy jobban kihasson a globális piacra, maximalizálja az átláthatóságot és a parlamenti ellenőrzést, valamint elkerülje az egységes piac belső és külső torzulásait és zavarait;

| d) | vegye számba a válság által különféle módon érintett tagállamok jellegzetességeit; |
| --- | --- |

d)

vegye számba a válság által különféle módon érintett tagállamok jellegzetességeit;

| e) | az elszenvedett károk, a társadalmi hatás, az előttük álló kihívások és a nemzeti támogatási rendszereken keresztül már megkapott nemzeti pénzügyi támogatás összege alapján, a különböző értékláncok közötti kölcsönös strukturális függőségi kapcsolatok számba vételével ossza szét a pénzügyi támogatást a különböző ipari ökoszisztémák, többek között mikrovállalkozások és kkv-k között; vegye számba a 2008–2009-es gazdasági és pénzügyi válságra válaszként adott állami támogatási intézkedések, valamint azok ellenálló képességre és a hosszú távú gazdasági és társadalmi helyreállításra gyakorolt hatásának tanulságait; vegye figyelembe, hogy az eszközt olyan feltételekhez kell kötni, amelyek biztosítják, hogy a finanszírozást ne régi adósságok kifizetésére vagy elavult technológiák fenntartására használják, és hogy azok a vállalkozások kapjanak támogatást, amelyek hozzájárulnak a hosszú távú növekedéshez és jelentős potenciállal rendelkeznek a gazdaság fellendítéséhez; vegye figyelembe, hogy a helyreállítás forrásaiból az EU jövőbeli gazdasági ellenálló képességéhez hozzájáruló, nagy mértékben multiplikátorhatású, éghajlat- és innovációbarát ágazatoknak is részesülniük kell; |
| --- | --- |

e)

az elszenvedett károk, a társadalmi hatás, az előttük álló kihívások és a nemzeti támogatási rendszereken keresztül már megkapott nemzeti pénzügyi támogatás összege alapján, a különböző értékláncok közötti kölcsönös strukturális függőségi kapcsolatok számba vételével ossza szét a pénzügyi támogatást a különböző ipari ökoszisztémák, többek között mikrovállalkozások és kkv-k között; vegye számba a 2008–2009-es gazdasági és pénzügyi válságra válaszként adott állami támogatási intézkedések, valamint azok ellenálló képességre és a hosszú távú gazdasági és társadalmi helyreállításra gyakorolt hatásának tanulságait; vegye figyelembe, hogy az eszközt olyan feltételekhez kell kötni, amelyek biztosítják, hogy a finanszírozást ne régi adósságok kifizetésére vagy elavult technológiák fenntartására használják, és hogy azok a vállalkozások kapjanak támogatást, amelyek hozzájárulnak a hosszú távú növekedéshez és jelentős potenciállal rendelkeznek a gazdaság fellendítéséhez; vegye figyelembe, hogy a helyreállítás forrásaiból az EU jövőbeli gazdasági ellenálló képességéhez hozzájáruló, nagy mértékben multiplikátorhatású, éghajlat- és innovációbarát ágazatoknak is részesülniük kell;

| f) | támogassa azokat a nemzeti adórendszereket, amelyek ösztönzik a magántőke-befektetéseket, és lehetővé teszik a vállalatok számára, hogy az alap által nyújtott hitelek egy részét saját tőkévé alakítsák át; |
| --- | --- |

f)

támogassa azokat a nemzeti adórendszereket, amelyek ösztönzik a magántőke-befektetéseket, és lehetővé teszik a vállalatok számára, hogy az alap által nyújtott hitelek egy részét saját tőkévé alakítsák át;

| g) | célzott finanszírozást különítsen el olyan vállalkozások – különösen kkv-k, mikrovállalkozások és induló vállalkozások – számára, amelyek kulcsfontosságú innovációkra, technológiákra és szolgáltatásokra kiterjedő üzleti tervekkel és műveletekkel rendelkeznek, ideértve a digitális és zöld átalakulás előmozdítását is, vagy amelyeknek a műveletei szükségesek az Unió stratégiai autonómiájához a kritikus ágazatokban, különös tekintettel a fokozott körforgásosságra, az erőforrás- és energiahatékonyságra és -megtakarításra, valamint a megújuló energiaforrásokra való átállásra; járuljon hozzá ahhoz, hogy ellátási láncaink – visszatelepítésükön, diverzifikációjukon és megerősítésükön keresztül – reziliensebbek és függetlenebbek legyenek, elkerülve ugyanakkor a szükséghelyzetben lévő vállalatokkal szembeni hátrányos megkülönböztetést, amelyeknek az átmenet során segítségre van szükségük; |
| --- | --- |

g)

célzott finanszírozást különítsen el olyan vállalkozások – különösen kkv-k, mikrovállalkozások és induló vállalkozások – számára, amelyek kulcsfontosságú innovációkra, technológiákra és szolgáltatásokra kiterjedő üzleti tervekkel és műveletekkel rendelkeznek, ideértve a digitális és zöld átalakulás előmozdítását is, vagy amelyeknek a műveletei szükségesek az Unió stratégiai autonómiájához a kritikus ágazatokban, különös tekintettel a fokozott körforgásosságra, az erőforrás- és energiahatékonyságra és -megtakarításra, valamint a megújuló energiaforrásokra való átállásra; járuljon hozzá ahhoz, hogy ellátási láncaink – visszatelepítésükön, diverzifikációjukon és megerősítésükön keresztül – reziliensebbek és függetlenebbek legyenek, elkerülve ugyanakkor a szükséghelyzetben lévő vállalatokkal szembeni hátrányos megkülönböztetést, amelyeknek az átmenet során segítségre van szükségük;

| h) | biztosítson finanszírozást azoknak a nagyvállalatoknak, amelyek hiteles tervekkel rendelkeznek a klímasemleges üzleti modellre való áttérésre; |
| --- | --- |

h)

biztosítson finanszírozást azoknak a nagyvállalatoknak, amelyek hiteles tervekkel rendelkeznek a klímasemleges üzleti modellre való áttérésre;

| i) | erősítse meg az EBB garanciaprogramját, és azzal egészítse ki a nemzeti programokat, hogy értékes kiegészítést kínáljon számukra és megerősíthesse azok helyszíni hatását; |
| --- | --- |

i)

erősítse meg az EBB garanciaprogramját, és azzal egészítse ki a nemzeti programokat, hogy értékes kiegészítést kínáljon számukra és megerősíthesse azok helyszíni hatását;

| j) | részesítse előnyben azokat a vállalatokat, amelyek elkötelezik magukat az átláthatóság mellett, biztosítják az uniós finanszírozás láthatóságát, olyan rendszereket vezetnek be, amelyek ösztönzik a munkavállalók vállalati ügyekben való részvételét és eleget tesznek nem pénzügyi jelentéstételi kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

j)

részesítse előnyben azokat a vállalatokat, amelyek elkötelezik magukat az átláthatóság mellett, biztosítják az uniós finanszírozás láthatóságát, olyan rendszereket vezetnek be, amelyek ösztönzik a munkavállalók vállalati ügyekben való részvételét és eleget tesznek nem pénzügyi jelentéstételi kötelezettségeiknek;

| 47. | kiemeli, hogy támogatni kell a fenntartható és méltányos helyreállítást, biztosítva a polgárok jólétét a Covid19-válságon túl is; úgy véli, hogy az alapnak elő kell mozdítania az európai iparágak fenntarthatóságát és versenyképességét, valamint garantálnia kell a méltányos és igazságos digitális és zöld ipari átmenetet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a jelenlegi válsággal párhuzamosan az Uniónak fel kell készülnie és meg kell terveznie ipari stratégiájának második szakaszát, biztosítva iparágainak versenyképességét, környezeti fenntarthatóságát és digitalizációját, valamint – a társadalmi felelősségvállalás alapján – hosszú távú ellenálló képességet eredményezve; emlékeztet arra, hogy a tagállamok szerepe kulcsfontosságú lesz az EU korlátozott erőforrásait kihasználó sikeres helyreállításhoz, és hogy az iparpolitikának a Bizottság horizontális feladatává kell válnia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | véleménye szerint az Uniónak olyan iparstratégiára van szüksége, amely magában foglalja a környezeti egészség és a biológiai sokféleség védelmét, továbbá nyomatékosítja, hogy fel kell gyorsítani iparunk klímasemleges átalakulását; hangsúlyozza, hogy a beruházásoknak összeegyeztethetőknek kell lenniük a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célokkal, mivel ellenkező esetben fennáll az eszközök meg nem térülésének, valamint a fosszilis energiahordozókon alapuló és környezeti szempontból káros technológiákba való bezáródás kockázata; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy egy valóban hatékony európai iparstratégiát és a kapcsolódó politikát a klímarendelet alapján olyan ambiciózus éghajlat-politikai fellépésre és célkitűzésekre kell építeni, amely útitervet biztosít a jövő iparának alakításához, és amely szerint valamennyi ágazat hozzájárul a klímasemlegesség célkitűzésének lehető legkorábban és legkésőbb 2050-ig történő eléréséhez; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kiemeli, hogy az új iparstratégiát össze kell hangolni a klímasemleges gazdaság 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzéssel, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy Európa éghajlat-politikáinak tényeken kell alapulniuk; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy a hazai és globális piacokban jelentős lehetőségek rejlenek a nulla és az alacsony kibocsátású technológiák és a fenntartható termékek, folyamatok és szolgáltatások tekintetében a teljes értékláncban, a nyersanyagoktól az energiaigényes iparágakig, a feldolgozóiparig és az ipari szolgáltatási ágazatig; úgy véli továbbá, hogy a klímarendelet nagyban hozzá fog járulni a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére irányuló erőfeszítések egyszerűsítéséhez azáltal, hogy az uniós jogszabályokban rögzíti a 2030-ra és 2050-ra vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzéseket; úgy véli, hogy holisztikusabb és szisztematikusabb szakpolitikai keretre is szükség van az összes uniós politika közötti szakpolitikai koherencia, a befektetők hosszú távú biztonsága és a szabályozás kiszámíthatósága, valamint az összes szakpolitikai területen koherens, átlátható és inkluzív irányítási megközelítés biztosítása érdekében, előkészítve az utat egy világos és kiszámítható stratégia felé az európai iparágak számára; |
| --- | --- |

52.

| 53. | üdvözli a javasolt ipari fórumot; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a fórum létrehozását, amelynek keretében az összes érintett tudományos szakértő, szervezet és érdekelt fél – többek között a civil társadalom, a fogyasztói szervezetek és a szakszervezetek – kiegyensúlyozott képviseletével alakítson ki párbeszédet azzal a céllal, hogy folyamatosan nyomon kövessék és rendszeresen beszámoljanak az egyes iparágaknak az uniós szinten legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzések irányába tett előrehaladásáról, és az energiaunió irányításáról szóló rendelettel összhangban adjanak tanácsot a Bizottságnak a beruházásoknak az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez való hozzájárulásáról és az azokkal való összhangjáról; |
| --- | --- |

53.

| 54. | úgy véli, hogy minden ágazatnak hozzá kell járulnia az Unió éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek eléréséhez, és e tekintetben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság olyan ágazatspecifikus stratégiákat dolgozzon ki, amelyek meghatározzák az e célok eléréséhez szükséges intézkedéseket és biztosítják a szabályozás koherenciáját; sürgeti a fosszilis tüzelőanyagok mielőbbi kivonását, valamint egy rendkívül hatékony és klímasemleges energiarendszer világszinten versenyképes áron történő létrehozásának szükségességét; kiemeli a tiszta, fenntartható és megfizethető energia és nyersanyagok szerepét a nagy energiahatékonyságú és klímasemleges gazdaságokra való átállásban; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az olyan energiaforrások használata, mint például a földgáz, csak átmeneti jellegű legyen, tekintettel arra a célkitűzésre, hogy legkésőbb 2050-ig megvalósuljon a klímasemlegesség; hangsúlyozza, hogy az uniós energiapiac további integrációja fontos szerepet fog játszani az energiaellátás megfizethetőségének és biztonságának javításában; e tekintetben hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani a megújulóenergia-kapacitások fejlesztését és az energiaszerkezetbe való integrálását, és elő kell segíteni a megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogéntermelés beindítását, amely áttörést jelenthet azon ágazatok számára, ahol a kibocsátás nehezen csökkenthető; üdvözli a tiszta hidrogénnel foglalkozó szövetségnek és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású iparágak szövetségének a létrehozását; hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani a hidrogén és a zöld üzemanyagok nagyléptékű előállítására, valamint az olyan szén-dioxid-mentesítési technológiákra irányuló kutatásokat, mint például a szén-dioxid-leválasztási és a szén-dioxid-tárolási infrastruktúra az energetikai átállást célzó ipari folyamatokban, továbbá fel kell tárni a geotermikus energia használatában rejlő lehetőségeket; megismétli, hogy mindehhez – az energiaigényes iparágak szén-dioxid-mentesítési szükségleteivel összhangban – arra van szükség, hogy megfizethető és tiszta energia, illetve támogató infrastruktúra álljon széles körben rendelkezésre; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja az uniós intézményeket, a tagállamokat, a régiókat, az ipart és minden más érintett szereplőt, hogy működjenek együtt az európai energiahatékonyság javítása érdekében, hozzanak létre vezető piacokat az Unióban az éghajlat szempontjából lényeges technológiák és innovációk terén, valamint helyezzék előtérbe az energetikai infrastruktúrába irányuló beruházásokat; felhívja a Bizottságot az EBB mint az Unió „klímabankja” jobb kihasználásának biztosítására, továbbá az állami és a magánszektor fenntartható finanszírozásának növelésére és a vállalatok szén-dioxid-mentesítési folyamatban való segítésére; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a gazdaság valamennyi ágazatában szükség van a versenyképes költségű megújuló energiaforrások széles körű alkalmazására; elismeri, hogy az Unió a megújuló energiával kapcsolatos globális szabadalmak 40 %-át birtokolja, és hangsúlyozza, hogy fenn kell tartania vezető szerepét az áttörést jelentő megújuló technológiák területén; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, szilárd iparpolitika kidolgozása – amely a kínálati és a keresleti oldal szabályozására egyaránt kiterjed és lehetővé teszi a megújulóenergia-ágazat integrációját – Európa hosszú távú energiaellátásának biztonsága, technológiai vezető szerepe és stratégiai autonómiája szempontjából döntő fontosságú; sürgeti a Bizottságot a megújulóenergia-technológiák kulcsfontosságú stratégiai értékláncként, illetve kulcsfontosságú ipari ökoszisztémaként történő elismerésére, amelyek a Stratégiai Beruházási Eszközből történő finanszírozásra, illetve a közelgő ipari fórumon megfelelő képviseletre jogosultak; hangsúlyozza, hogy támogatási intézkedéseket kell kidolgozni a megújuló energiával kapcsolatos technológiák fejlesztése érdekében Európában, és egyenlő feltételeket kell biztosítani az Unión belüli és kívüli gyártók számára; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy az európai ipar versenyképességéhez hatékony, fenntartható és teljes mértékben összekapcsolt közlekedési, digitális és energiainfrastruktúra-hálózatra van szükség; hosszú távú beruházási politikát sürget az infrastruktúra kiépítése és felújítása, valamint a transzeurópai hálózatok gyors kiépítését akadályozó adminisztratív akadályok csökkentése érdekében; kéri, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz mindhárom ágazata nagyobb finanszírozásban részesüljön, az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel összhangban elősegítve az infrastruktúrákba, az összekapcsolásokba, a digitalizációba és az intelligens hálózatokba történő beruházások fellendítését; hangsúlyozza továbbá, hogy fel kell gyorsítani a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket (PCI), és a transzeurópai energetikai infrastruktúráról (TEN-E) szóló rendeletet a lehető leghamarabb felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kiemeli a körforgásos és szennyezésmentes gazdaságban rejlő lehetőségeket az uniós gazdaság modernizálása, az energia- és erőforrás-fogyasztás csökkentése, a hulladékkeletkezés megelőzésének előtérbe helyezése, az innováció ösztönzése, valamint a teljes ipari ágazatok és értékláncaik, termékeik, termelési folyamataik és üzleti modelljeik átalakítása terén, elősegítve ezáltal az uniós gazdaság dematerializációját és méregtelenítését, csökkentve Európa elsődleges nyersanyagoktól való függőségét, egyúttal ösztönözve az innovációt, ideértve a fosszilis tüzelőanyag-alapú termékeket és anyagokat helyettesítő, nulla, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és megújuló energiaforrásokon alapuló megoldások piacainak létrehozását, valamint a környezeti hatások megelőzését célzó új, környezetbarát technológiák és megoldások kifejlesztését; kiemeli az éghajlat-politika és a körforgásos gazdaság közötti erős szinergiákat, különösen az energia- és erőforrás-igényes és felújítási ágazatokban, és hangsúlyozza, hogy az ágazatok eltérő szén-dioxid-mentesítési útvonalakkal és kiindulópontokkal rendelkeznek; hangsúlyozza a körforgásos biogazdaságban és az erdőgazdálkodásra épülő iparban a versenyképes és fenntartható ipar előmozdítása szempontjából rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékeztet arra, hogy az európai éghajlat- és energiapolitika nagy mennyiségű fémet és ásványokat fog igényelni a stratégiai technológiákhoz; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy Európa erősen függ a világ más területeitől az e fémekkel és ásványokkal való ellátottság terén, és fokozatosan veszít globális részesedéséből még olyan nyersanyagokat illetően is, amelyek esetében rendelkezik ipari kapacitással; hangsúlyozza, hogy Európa autonómiája a stratégiai ágazatokban nem érhető el az elsődleges és másodlagos forrásokból származó alapanyagok, értékes és kritikus fontosságú anyagok versenyképes és fenntartható uniós ökoszisztémája nélkül; hangsúlyozza e tekintetben a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv jelentőségét, hangsúlyozza azonban, hogy Európának a nyersanyagok értékláncának valamennyi szakaszát – azaz a bányászatot, az újrahasznosítást, az olvasztást, a finomítást és az átalakítást – illetően növelnie kell kapacitását; véleménye szerint a kritikus fontosságú nyersanyagokra vonatkozó cselekvési terv és szövetség hatáskörének nem csak a kritikus fontosságú nyersanyagokra kellene kiterjednie, és az ipari átálláshoz szükséges nyersanyagok, fémek és ásványok teljes spektruma integrált ökoszisztémájának fejlesztésére kell irányulnia; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai export- és importstratégiát a megújuló, erőforrás- és energiahatékony technológiák számára; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza az ágazati integrációban és az energiafogyasztó ágazatok – például az épületek és a közlekedés – összekapcsolásában rejlő lehetőségeket, és e tekintetben üdvözli az energiarendszerek integrációjáról szóló bizottsági közleményt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | az épületek energetikai felújítására elkülönített jelentős finanszírozási forrásra szólít fel annak érdekében, hogy a helyreállítási terv keretében szükséges pénzügyi eszközök révén elősegítse a tervezett „korszerűsítési programot”; hangsúlyozza, hogy a korszerűsítési programról szóló, hamarosan megjelenő javaslat és a tagállamok azon kötelezettségének összefüggésében, hogy dolgozzanak ki hosszú távú stratégiákat a rendkívül energiahatékony és szén-dioxid-kibocsátástól mentes épületállomány elérésére, az energiahatékonyság elsődlegességének elvét teljes mértékben előre kell sorolni, és ezáltal fel kell gyorsítani a mélyfelújításokat, valamint a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló, nem hatékony fűtő- és hűtőrendszerek cseréjét; hangsúlyozza, hogy az egész településekre vagy kerületekre kiterjedő integrált mélyfelújítási programok alacsonyabb költséggel és gyorsabban hajthatók végre, ami előnyös a fogyasztók számára és csökkenti az energiaköltségeket; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rámutat, hogy a folyamatok fűtése és hűtése továbbra is az ipari ágazat egyik legjelentősebb energiafelhasználási módja; ennélfogva hangsúlyozza, hogy az iparban az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló erőfeszítések felgyorsítása érdekében teljes mértékben ki kell használni az ipari fűtésben és hűtésben rejlő energiahatékonysági lehetőségeket, a megújuló energiaforrásokon alapuló villamosítás fokozásával, hőszivattyúkkal, az ipari klaszterek jobb kihasználásával és olyan szimbiózisokkal, amelyek számos ágazatban jelentős csökkentési potenciált kínálnak; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza, hogy a környezetbarát mobilitás új munkahelyeket teremthet, fellendítheti az európai ipart, és támogathatja a fenntartható közlekedési infrastruktúra bővítését célzó beruházásokat, amelyek lehetővé tennék a multiplikátorhatás elérését a szervezetek széles köréhez – vállalkozókhoz, alvállalkozókhoz, beszállítókhoz és alvállalkozóikhoz – intézett megrendelések révén, valamint a közlekedési ágazatból származó kibocsátások csökkentését; hangsúlyozza, hogy az Európai Akkumulátorszövetség megvalósításával fel kell gyorsítani az annak stratégiai értékláncában rejlő lehetőségek felszabadítását, a helyben előállított innovatív akkumulátorok lehetőségeinek növelését, a fém európai újrafeldolgozását, valamint az európai hozzáadott érték megteremtését, hozzájárulva az uniós gépjárműipar versenyképességéhez és a szén-dioxid-mentes elektromos rendszerre való átállás megkönnyítéséhez; felszólít arra, hogy fektessenek be többet a nagysebességű vonatokba és a városközi vasúti hálózatok felújításába, valamint a kibocsátásmentes és az alacsony kibocsátású tömegközlekedésbe; hangsúlyozza, hogy a környezetbarát mobilitást a jobb infrastruktúrára, például a szélesebb körben elérhető töltőállomásokra irányuló beruházások révén elő kell mozdítani; úgy véli, hogy a töltőállomások nagyobb sűrűsége lehetővé teszi az elektromos járművek piacának jelentős és gyorsabb bővülését, ami kedvező hatást gyakorol környezetünkre és szén-dioxid-kibocsátásunkra; felkéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be széles körű stratégiát az elektromos járművek gyors töltéséhez kapcsolódó infrastruktúra kiépítésére, hogy biztosítsa az elektromos járművek terjedését a fogyasztók körében, bizonyítva számukra a technológiában rejlő lehetőségeket, és hozzáférést nyújtva a kompatibilis töltőinfrastruktúra sűrű hálózatához, ezzel támogatva az európai autógyártást; |
| --- | --- |

64.

| 65. | úgy véli, hogy a sikeres energetikai átmenethez Európának jelentős mennyiségű megfizethető, kibocsátásmentes/alacsony szén-dioxid-kibocsátású és megújuló energiára lesz szüksége, amelyek szintén harmadik országokból származnak majd és támogató infrastruktúrákat használnak; felszólít az EU-n belüli stratégiai kezdeményezésekre és arra, hogy az energiapolitika váljon az Unió kül- és szomszédságpolitikájának középpontjává, beleértve a megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogén- és zöldenergia-szövetségek pénzügyi támogatását is; úgy véli, hogy ezeknek a szövetségeknek a kereskedelmi megállapodások részét kell képezniük; hangsúlyozza, hogy az erőforrások és a nyersanyagok szűkösségének kezelése és forrásaik fenntarthatósága érdekében erős szövetségek létrehozása szükséges; |
| --- | --- |

65.

| 66. | emlékeztet az energiaigényes iparágak versenyképes átalakítására irányuló 2019-es uniós főtervre, amely az európai iparágak versenyképességének megőrzése mellett végrehajtandó átmenetet irányítja, és arra kéri a Bizottságot, hogy hajtsa végre az ebben arra vonatkozóan szereplő ajánlást, hogy segítse a környezetvédelmi előírásoknak nem teljesen megfelelő, harmadik országokból származó behozatal felváltását, továbbá hogy az éghajlatváltozással kapcsolatosan magasabb szintű ambíciókra ösztönözze az EU globális kereskedelmi partnereit; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felszólít az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) éghajlat-politikai célokkal összhangban történő felülvizsgálatára, továbbá az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) létrehozására a gyártási tevékenységek intelligens visszatelepítését és az értékláncok lerövidítését elősegítendő; hangsúlyozza az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus potenciálisan fontos szerepét a kibocsátásáthelyezés kiküszöbölésében; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rámutat arra, hogy a globális GDP több mint fele a természettől, valamint a természet biztosította szolgáltatásoktól függ, és számos ágazat jelentős mértékben támaszkodik a természetre; megjegyzi, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének és a vízhiánynak több mint 90 %-áért az erőforrások kitermelése és feldolgozása felelős; hangsúlyozza, hogy az európai iparpolitikának összhangban kell állnia a 2030-ig tartó időszakra szóló biodiverzitási stratégia célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hangsúlyozza, hogy a globális egészségszemlélet alapján a természetes ökoszisztémák megőrzése alapvető fontosságú az emberiség olyan legalapvetőbb szükségleteinek biztosításához, mint amilyen az ivóvíz, a tiszta levegő és a termékeny talaj; szorgalmazza, hogy az uniós biodiverzitási stratégiában foglaltaknak megfelelően mielőbb dolgozzanak ki megbízható mutatókat a biológiai sokféleségre gyakorolt hatások értékelésére, valamint a szennyezés fokozatos csökkentése céljából; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rámutat arra, hogy az ipar továbbra is jelentős mértékben hozzájárul a környezetszennyezéshez, mivel szennyező anyagokat bocsát a levegőbe, a vízbe és a talajba; hangsúlyozza az ipari kibocsátásokról szóló irányelv szerepét a nagy létesítményekre vonatkozó, a szennyezőanyag-kibocsátás minimalizálására irányuló kötelezettségek előírása terén; várakozással tekint a levegő, a víz és a talaj szennyezésmentességéről szóló, készülőben lévő cselekvési terv és az ipari kibocsátásokról szóló irányelv felülvizsgálata elé, amelyeknek az ipari szennyezés jelentős csökkentését kell eredményezniük; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza az iparpolitika regionális dimenziójának fontosságát, mivel a régiók közötti gazdasági egyenlőtlenségek tartósan fennállnak, és fennáll annak a veszélye, hogy a koronavírus-válság hatásai tovább mélyítik azokat; a régiók hanyatlásának megelőzése és enyhítése érdekében a regionális fejlesztési terveknek előrehaladást kell elérniük a fenntartható átalakítási stratégiák tekintetében, és a gazdaságélénkítési programokat aktív munkaerőpiaci programokkal kell kombinálniuk; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a tagállamokkal annak érdekében, hogy közép- és hosszú távú előrejelzéseket készítsen a munkaerőpiac által igényelt készségekről; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ebben az összefüggésben kiemeli az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) jelentőségét a minőségi munkahelyteremtés tisztességes bérekkel, a vállalkozások versenyképességével, a fenntartható gazdasági fejlődéssel, valamint az oktatási, képzési és egészségügyi rendszerek korszerűsítésével és javításával történő támogatása szempontjából; |
| --- | --- |

72.

| 73. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a tisztességes, inkluzív és méltányos átállást, valamint hogy az átképzéseken és az új gazdasági ágazatokban új munkahelyek teremtésén túlmenően kezelni kell a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségeket annak biztosítása érdekében, hogy senki se maradjon le, és egyetlen munkavállaló se kerüljön ki a munkaerőpiacról; úgy véli, hogy egy jól megtervezett méltányos átállási mechanizmus – beleértve egy Méltányos Átállást Támogató Alapot is – fontos eszköz lesz a kettős átállás megkönnyítéséhez és a nagyratörő klímasemlegességi célok eléréséhez; hangsúlyozza, hogy az inkluzívabb átállás biztosítása és a társadalmi hatás kezelése érdekében valamennyi helyi érdekelt felet, köztük a civil társadalmat és a közösség képviselőit is be kell vonni a területi szempontból méltányos átállásra vonatkozó tervek előkészítési és végrehajtási szakaszába; hangsúlyozza, hogy a fenntartható technológiákba történő beruházások e tekintetben kulcsfontosságú szerepet játszanak a regionális gazdaságok hosszú távú gazdasági fejlődésének támogatásában; hangsúlyozza, hogy a Méltányos Átállást Támogató Alap erőteljes finanszírozása – további jelentős költségvetési források bevonásán keresztül – kulcsfontosságú eleme lenne az európai zöld megállapodás sikeres végrehajtásának; |
| --- | --- |

73.

| 74. | úgy véli, hogy a fenntartható és digitális transzformációt célzó interregionális együttműködést – az intelligens szakosodási stratégiákhoz hasonlóan – a regionális ökoszisztémák ösztönzése érdekében meg kell erősíteni; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa az olyan eszközök kidolgozását, amelyek egyértelmű ütemtervet és egyedi megközelítést biztosíthatnak a régiók számára az ipari vezető szerep biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

74.

| 75. | úgy véli, hogy az ipari átalakulás megköveteli a kutatási és fejlesztési erőfeszítések jelentős ösztönzését, az új ismeretek és innováció integrálását a meglévő piacokba, valamint azok felhasználását az újak létrehozása során; hangsúlyozza, hogy az innováció a vezető ipari ökoszisztémák egyik hajtómotorja, és hogy ennek az innovációs ciklus minden szakaszában tükröződnie kell az innováció és a vállalkozói képesség fokozott támogatásában; hangsúlyozza, hogy növelni kell a kutatásra, és különösen a kiemelkedő minőségű állami kutatásra, fejlesztésre és innovációra fordított kiadásokat, mivel ezek a kettős átállás megvalósításának, az Unió stratégiai autonómiája javításának és a hosszú távú versenyképesség növelésének kulcsfontosságú elemei; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy tartsák fenn azon kötelezettségvállalásukat, hogy GDP-jük 3 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítják annak érdekében, hogy az Unió megőrizze vezető szerepét a globális versenytársak között; sajnálatát fejezi ki a kkv-k innovációs kapacitásának jelenlegi hiánya miatt, ami a szükséges kockázati tőke hiányából, az adminisztratív eljárások költségeiből és összetettségéből, valamint a megfelelő készségek és az információkhoz való hozzáférés hiányából adódik; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az Unió ipari átalakulását támogató programok költségvetését, ezért emlékeztet a Parlament álláspontjára, amely szerint az Európai horizont költségvetését 120 milliárd EUR-ra kell növelni, és biztosítani kell, hogy a program összhangban legyen az Unió klímasemlegességi céljaival, valamint támogatni kell az InvestEU és a Digitális Európa programot az áttörést jelentő technológiák és innovációk piacfejlesztéséhez szükséges megfelelő finanszírozási eszközök révén, előmozdítva a regionális, nemzeti, európai és magán pénzügyi források közötti szinergiákat is; felszólít az Európai Innovációs Tanács (EIC) és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tényleges támogatására és küldetésük megerősítésére; kitart amellett, hogy az Európai horizont keretében a kkv-k rendelkezésére álló források jelentős részét az Európai Innovációs Tanácson és a program együttműködésen alapuló részein keresztül kell végrehajtani azzal a céllal, hogy új megoldásokat hozzanak létre, és előmozdítsák a fokozatos és a diszruptív innovációt is; támogatja, hogy az Európai horizont keretében európai partnerségek jöjjenek létre annak érdekében, hogy mozgósítsák a magánszektor beruházásait a tudás, a technológiák és az innováció kutatóközpontokból és egyetemekről az ipari folyamatba történő átadásának előmozdítására, kihasználva az ipari ökoszisztémák rendszerét, valamint támogatva a helyreállítást, továbbá a zöld és a digitális átállást; felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezek a partnerségek végrehajtásuk során mindvégig átláthatóak és inkluzívak legyenek, különösen stratégiai kutatási menetrendjük és éves munkaprogramjaik tekintetében; hangsúlyozza, hogy minden összeférhetetlenséget ki kell zárniuk, és a társadalom számára valódi hozzáadott értéket kell biztosítaniuk; |
| --- | --- |

76.

| 77. | úgy véli továbbá, hogy egy jobban felkészült és ellenállóképesebb társadalom a kulcs az európai, illetve globális szinten zavart okozó események kezeléséhez, és az átfogó szakpolitikai válaszok kidolgozásához, továbbá hogy e tekintetben kulcsfontosságú az összehangolt kutatás és fejlesztés; e célból felhívja a Bizottságot, hogy támogassa egy világjárványokra való felkészüléssel és a társadalom rezilienciájával foglalkozó célzott eszköz létrehozását, mivel ez az intézkedés megteremtené a jobb uniós szintű koordináció feltételeit, azonosítaná a kiemelt területeket, és olyan fellépéseket indítana, amelyek magas színvonalú orvosi kutatást és összehangolt kutatási és innovációs beruházásokat igényelnek; |
| --- | --- |

77.

| 78. | emlékeztet a kutatáson alapuló gyógyszeripar fontosságára, mivel ez nélkülözhetetlen hozzájárulást jelent a gyógyszerek minőségi gyártásának és valamennyi rászoruló beteg megfizethető gyógyszerekkel való ellátásának biztosításához, megerősítve az uniós innovációt, rezilienciát, hozzáférhetőséget és reagálókészségét, valamint segítve a jövőbeli kihívások kezelését; ismételten hangsúlyozza, hogy be kell vezetni egy kockázatcsökkentésre irányuló tervet a gyógyszerhiányok tekintetében a kritikus gyógyszerek ellátási láncát fenyegető sebezhetőségek és kockázatok kezelésére, a kielégítetlen szükségletek kielégítését célzó jövőbeli innováció biztosítására, valamint az egészségügyi rendszerek rezilienciájának, reagálóképességének és felkészültségének támogatására a jövőbeli kihívások, többek között a világjárványok kezelése érdekében; |
| --- | --- |

78.

| 79. | hangsúlyozza a kulcsfontosságú alaptechnológiák szerepét a technológiai és innovatív kapacitások Unió-szerte történő kiépítésében; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai horizont programot és ipari stratégiáját igazítsa hozzá az áttörést jelentő technológiák és innovációk Unión belüli fejlesztéséhez, népszerűsítéséhez és kereskedelmi hasznosításához az innováció és a piaci bevezetés közötti szakadék áthidalása érdekében, kockázati finanszírozást biztosítva a korai szakaszban lévő technológiai és demonstrációs projektek számára, valamint korai értékláncokat alakítva ki, elsősorban a kereskedelmi volumen, a piaci elterjedés, a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású, megújuló, energia- és erőforrás-hatékony technológiák és termékek, valamint a folyamatok, a szolgáltatások, az üzleti modellek és a kutatási infrastruktúra fejlesztésének támogatására a tagállamok közötti különbségek csökkentése érdekében is; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki egyablakos ügyintézési rendszereket az áttörést jelentő technológiák ipari demonstrációs projektjeinek finanszírozási lehetőségeiről szóló legfontosabb információkkal; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tudás és az innováció jelenlegi válság alatti potenciális elvesztésének ellensúlyozására irányuló intézkedéseket, többek között olyan eszközök révén, amelyek támogatják a vállalatokat abban, hogy ideiglenesen megosszák a tudásmunkásokat az állami kutatóintézetekkel és egyetemekkel annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a közös prioritásokra vonatkozóan az állami és a magánszektor által közösen végzett kutatásokat, valamint a foglalkoztatási és innovációs kapacitás válság idején történő megtartását; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen dolgozzon ki lehetséges adóösztönzőket a Covid19-válság miatt komoly mértékben visszaesett K+F beruházások fellendítésére; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az európai vállalatok innovációs képességét a szellemi tulajdonra vonatkozó átfogó rendszer alapján, növelve a hasznosítás engedélyezésének rugalmasságát K+F beruházásaik hatékony védelmének fenntartása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a méltányos megtérülést, és ezzel egyidejűleg folytassa a versenyt és a választást támogató nyílt technológiai szabványok fejlesztését, valamint támogassa az uniós ipar kulcsfontosságú technológiák fejlesztésében való részvételét; |
| --- | --- |

82.

| 83. | elismeri, hogy az ipari kémkedésre és a hamisításra tekintettel a szellemitulajdon-jogok erős és kiegyensúlyozott keretrendszere Európa versenyképességének egyik kulcsfontosságú tényezője, ezért felhívja a Bizottságot e keretrendszer megőrzésére és megerősítésére; hangsúlyozza, hogy az élettudományokkal kapcsolatos szellemi tulajdonjogokra vonatkozó ösztönzők tekintetében egyenértékűséget kell biztosítani az Egyesült Államokkal és Kínával, hogy Európa továbbra is vonzó helyszín maradjon a K+F beruházások és az ipari fejlesztések számára; felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn és fejlessze Európa világszínvonalú szellemitulajdonjog-rendszerét a szellemi tulajdonjogok szigorú védelmének elősegítése, illetve a kutatás-fejlesztést támogató ösztönzők és jutalmazási mechanizmusok alkalmazásával a társadalom előnyére váló jövőbeli innovációk fejlesztésébe történő befektetések bevonzása érdekében; üdvözli a szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési terv bejelentését, amely megkönnyítheti a szabványok kidolgozásához való európai hozzájárulást; támogatja a fenntartható termelést és munkahelyeket, valamint a magas színvonalú uniós termelés vonzerejének és hírnevének javítását világszerte; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a kulcsfontosságú környezet- és klímabarát technológiák fejlődő országoknak történő átadását azáltal, hogy nyílt licenciákat ad az ilyen technológiákra; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes szabadalmi joghatóságról 2013. február 19-én létrejött megállapodásban előírtaknak megfelelően a lehető leghamarabb valósítsa meg az egységes hatályú európai szabadalmat; |
| --- | --- |

84.

| 85. | hangsúlyozza az ipari átalakulás számára egy olyan átfogó és hatékony általános irányítás fontosságát, amely biztosítja a vonatkozó uniós jogszabályokkal és stratégiákkal, különösen az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel való összhangot, ami elengedhetetlen a sikeréhez; üdvözli, hogy a Bizottság 14 ökoszisztémát azonosított, és hogy inkluzív megközelítésével az értékláncban működő valamennyi szereplőt összegyűjti Európa stratégiai ágazatokban betöltött vezető szerepének és a globális színtéren való versenyképességének elősegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy szükséges biztosítani, hogy a kkv-k valamennyi ökoszisztémán belül fel tudjanak virágozni; rámutat arra, hogy biztosítani kell az átláthatóságot az azonosított ipari ökoszisztémákban, különös tekintettel azokra a kritériumokra, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy egy ökoszisztéma részének minősüljön valaki, az egyes azonosított ökoszisztémák szereplőinek típusai szerinti pontos lebontásra, valamint az eredményekről és a megvitatott témákról szóló információkra, emlékeztetve az ipari fórum és a szövetségek ezen ökoszisztémákkal kapcsolatos szerepére is; hangsúlyozza, hogy a civil társadalomnak, a fogyasztói szervezeteknek és a szakszervezeteknek megfelelő mértékben részt kell venniük mind az átfogó, mind az ágazati ipari stratégiák és prioritások meghatározásában; hangsúlyozza, hogy az ökoszisztémáknak magukban kell foglalniuk az értékláncokhoz való valamennyi kapcsolódást, például a kkv-kat is, és hangsúlyozza, hogy a kkv-k alapvető szerepet játszanak az ipari szövetségek és termelési láncaik létrehozásában; kiemeli, hogy a szövetségek számára megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítani; |
| --- | --- |

85.

| 86. | úgy véli, hogy az ökoszisztémák kulcsfontosságú elemei lesznek a következő ipari forradalomnak, mivel elősegítik a fejlett és intelligens gyártást, megfizethető, tiszta, fenntartható és biztonságos energiát biztosítanak, valamint az ehhez szükséges energetikai infrastruktúrát, transzformatív gyártási és szolgáltatásnyújtási módszereket biztosítanak; felszólít az ökoszisztémák elemzésére annak felmérése érdekében, hogy az egyes ágazatoknak mire van szükségük az átállásukhoz, továbbá az átállási terv kidolgozásához; úgy véli továbbá, hogy az ipar, a tudományos élet, a kkv-k, az induló vállalkozások és a növekvő innovatív vállalkozások, a szakszervezetek, a civil társadalom, a végfelhasználói szervezetek és minden más érdekelt fél közötti együttműködés támogatása kulcsfontosságú lesz a piaci hiányosságok megoldásához és az ötlet és megvalósítása közötti szakadék áthidalásához a munkavállalók védelmének biztosítása mellett, az ipari érdekek által még nem lefedett, de magas társadalmi hozzáadott értékkel rendelkező területeken is; szorgalmazza, hogy ezeket az ökoszisztémákat a zöld és a digitális átállás megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú ipari ágazatok valamennyi érdekelt felét figyelembe vevő módon irányítsák; úgy véli, hogy az ökoszisztémáknak szerepet kell játszaniuk az európai iparstratégia végrehajtása és a szilárd európai értékláncok támogatása érdekében elfogadandó megoldások és intézkedések meghatározásában, mivel ezek az értékláncok kulcsfontosságúak a kettős zöld és digitális átállás szempontjából; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rávilágít arra, hogy a fő értékláncokba történő befektetésnek kulcsfontosságú szerepe lesz abban, hogy a jövőben is megőrizzük stratégiai autonómiánkat; úgy véli, hogy kiemelten kell kezelni a stratégiai autonómiánk szempontjából alapvető fontosságú ipari ágazatokba – például a biztonságba, a védelembe, az éghajlattal összefüggő technológiákba, az élelmiszer-önrendelkezésbe és az egészségügybe – történő beruházásokat; ismételten hangsúlyozza különösen a gyógyszeripar jelentőségét a kielégítetlen szükségletek kielégítését célzó jövőbeli innováció biztosításában, valamint az egészségügyi rendszerek rezilienciájának, reagálóképességének és felkészültségének támogatásában a jövőbeli kihívások, például a világjárványok kezelése érdekében; |
| --- | --- |

87.

| 88. | hangsúlyozza a megújulóenergia-ágazat mint stratégiai ágazat jelentőségét az EU versenyelőnyének megerősítése, a hosszú távú reziliencia elérése és az energiabiztonság biztosítása szempontjából, az ipari erő növelése mellett; kiemeli továbbá a megújulóenergia-ágazat hozzájárulását az új helyi munkahelyek és üzleti lehetőségek megteremtéséhez, különösen a kkv-k számára, valamint a berendezések gyártásának fellendítéséhez, továbbá az energiaköltségek csökkentéséhez és a költség-versenyképesség javításához; |
| --- | --- |

88.

| 89. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-válság nagymértékben befolyásolta a gépjárműipart, és arra kényszerítette a vállalatokat és a munkavállalókat, hogy gyorsan alkalmazkodjanak a kínálat változásaihoz és az új egészségügyi és biztonsági követelményekhez, a világjárvány előtt az ágazatban már zajló átalakítási folyamatokon túl; úgy véli, hogy az intelligens és tisztább mobilitásra való átállás alapvető fontosságú a klímasemleges, digitális és ellenállóbb gazdaság felé történő elmozdulás során, és hogy ezt lehetőségnek kell tekinteni a környezetbarát növekedés és tiszta munkahelyek teremtésére is, amely az európai ipar járműtechnológiák terén meglévő globális versenyelőnyén alapul; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg a kutatás, az innováció és a digitalizáció, valamint az induló vállalkozások, a mikro-, kis- és középvállalkozások – köztük a gépjárműipari ágazat – támogatásának prioritásait; |
| --- | --- |

89.

| 90. | hangsúlyozza, hogy az idegenforgalmi ágazatot is jelentős mértékben érintette a Covid19-válság, és felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg prioritásokat az ágazat helyreállításának segítésére és előmozdítására vonatkozóan, figyelembe véve az uniós GDP-hez és az Unió versenyképességéhez való hozzájárulását; felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a tagállamok és a régiók közötti együttműködést annak érdekében, hogy új beruházási és további innovációs lehetőségeket teremtsenek egy olyan fenntartható, innovatív és reziliens európai idegenforgalmi ökoszisztéma megvalósítása érdekében, amely megvédi a munkavállalók és a fogyasztók jogait; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kiemeli a kulturális és kreatív ágazatokban az innováció mozgatórugójaként rejlő lehetőségeket, valamint azt, hogy ezek más ágazatokban a változás katalizátoraként, valamint új találmányok és a fejlődés ösztönzőiként lépnek fel; megjegyzi, hogy az innovatív gazdasági ágazatok versenyelőnyének fenntartása egyre inkább a kreativitástól függ; megjegyzi továbbá, hogy a fokozatosan egyre összetettebb, kreatív és összefonódó üzleti modellek megjelenésével a kulturális és kreatív ágazatok egyre inkább szinte minden termék és szolgáltatás meghatározó elemévé válnak; ezért úgy véli, hogy Európának a kreatív és kulturális javaira kell építkeznie, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak kellő figyelmet a kulturális és kreatív ágazatokra egy átfogó, koherens és hosszú távú iparpolitikai keret kialakítása során, amelybe beletartozik a finanszírozáshoz és támogató programokhoz való hozzáférés is; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kiemeli az Unió űrpolitikájának jelentőségét, különösen az európai ipari űrkapacitások fejlesztésében, valamint a más kulcsfontosságú ágazatokkal és szakpolitikákkal való szinergiákban rejlő lehetőségek kiaknázása szempontjából, konkrétan az élvonalbeli technológiák fejlesztése és az ipari átalakulás támogatása terén; |
| --- | --- |

92.

| 93. | megjegyzi, hogy a vegyipar számos stratégiai értéklánchoz hozzájárul, és emellett a szén-dioxid-semleges, erőforrás-hatékony és körforgásos technológiák és megoldások előállításában is szerepet játszik; felszólít egy fenntartható, az iparstratégiával összehangolt vegyianyag-politika kialakítására; |
| --- | --- |

93.

| 94. | felhívja az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökséggel közösen készítsen jelentést az európai környezetben található vegyi anyagokról; véleménye szerint a jelentésnek fel kell mérnie a veszélyes vegyi anyagok európai termelési és fogyasztási rendszereken belüli rendszerszintű megjelenését, termékekben való felhasználását, az európai környezetben való előfordulását, valamint az emberi egészség és az ökoszisztémák terén okozott károkat; |
| --- | --- |

94.

| 95. | hangsúlyozza, hogy a megfelelően működő, egyszersmind versenyképes gyógyszeripari és orvostechnikaieszköz-ágazat központi szerepet játszik a betegek gyógyszerekhez való fenntartható hozzáférése, valamint a magas színvonalú egészségügyi ellátás unióbeli betegek számára történő biztosításában; úgy véli, hogy a Bizottságnak elő kell segítenie a tagállamokkal és az érdekelt felekkel folytatott párbeszédet egy, az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által felügyelt gyógyszerfórum létrehozásával, amely lehetővé teszi – többek között – a gyógyszerészeti fenntarthatósággal és az új technológiák egészségügyi rendszerekbe történő bevezetésével kapcsolatos kérdések átfogó megvitatását; hangsúlyozza, hogy e fórumnak figyelembe kell vennie az árképzésre és a visszatérítésekre vonatkozó eltérő nemzeti megközelítéseket, valamint az egészségügyi beruházásokat és az egészségügy szerveződését; |
| --- | --- |

95.

| 96. | úgy véli, hogy a közbeszerzés az ipari átalakulás kulcsfontosságú hajtóereje; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehet teljes mértékben kihasználni a közkiadások és a beruházások tőkeáttételi hatását a szakpolitikai célkitűzések elérésére, többek között azáltal, hogy megerősíti a fenntarthatóságot és a közbeszerzést az Unió gazdasági helyreállítási tervének középpontjába helyezi az ökoinnovatív, költséghatékony és fenntartható áruk és szolgáltatások iránti kereslet előtérbe helyezésével és keresletének ösztönzésével, valamint azáltal, hogy lehetővé teszi az áthelyezést az olyan kulcsfontosságú stratégiai ágazatokban, mint az egészségügyi termékek, a mezőgazdaság és a megújuló technológiák, előmozdítva a rövidebb és fenntarthatóbb ellátási láncokat; felhívja a Bizottságot és a hatóságokat, hogy elemezzék, milyen feltételek mellett tehető kötelezővé a közbeszerzés fenntarthatósága környezetvédelmi, társadalmi és etikai kritériumok, többek között a teljes életciklusra kiterjedő szénlábnyom, újrafeldolgozási tartalom és munkakörülmények alapján, valamint hogy növeljék a tudatosságot és jobban használják ki a zöld szolgáltatások előmozdítására szolgáló meglévő rendszereket; kitart amellett, hogy a kkv-k számára tisztességes esélyt kell biztosítani a közbeszerzésben való részvételre; felhívja az ajánlatkérő szerveket, hogy a termékek és szolgáltatások tekintetében a teljes élettartamra alkalmazzák szisztematikusan a legjobb ár-érték arányon alapuló megközelítést; arra ösztönzi őket, hogy alkalmazzák azt a rendelkezést (a közüzemi irányelv 85. cikke), amely lehetővé teszi számukra, hogy elutasítsák azokat az ajánlatokat, amelyek esetében a harmadik országokból származó termékek aránya meghaladja az ajánlatban szereplő termékek összértékének 50 %-át; |
| --- | --- |

96.

| 97. | elismeri a szabványosítás hozzájárulását az európai egységes piachoz, valamint a gazdasági, társadalmi és környezeti jólét – többek között a fogyasztók és a munkavállalók egészsége és biztonsága – növeléséhez; hangsúlyozza, hogy harmonizált szabványok kidolgozására, értékelésére és használatára van szükség ahhoz, hogy támogathassuk az iparágakat a hatékony, biztonságos, körforgásos, fenntartható és megismételhető termékek kiváló minőség mellett történő gyártásában; |
| --- | --- |

97.

| 98. | felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el egy erős fő teljesítménymutató-rendszert az uniós rendeletek és eszközök előzetes hatáselemzésére, valamint az előrehaladás és az eredmények nyomon követésére, a kkv-k szempontjainak figyelembevételével; hangsúlyozza, hogy a fő teljesítménymutató-rendszernek konkrét, mérhető, elérhető, releváns és időorientált célkitűzéseken kell alapulnia; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg hatásvizsgálati gyakorlatát, és biztosítsa, hogy új jogalkotási javaslatok előterjesztése vagy új intézkedések elfogadása előtt részletes hatásvizsgálat készül a lehetséges megfelelési költségekről, a foglalkoztatásra gyakorolt hatásról, valamint az európai polgárokra, ágazatokra és vállalkozásokra, köztük a kkv-kra háruló terhekről és a számukra nyújtott potenciális előnyökről; úgy véli, hogy az uniós jogszabályok és intézkedések értékelése során nagyobb hangsúlyt kell helyezni a tagállamok általi végrehajtásra, és elemezni kell azokat az eseteket, amikor egy adott uniós jogszabályt oly módon hajtanak végre vagy értelmeznek, amely a kkv-k és a nagyobb vállalatok számára egyaránt a szabályozásból eredő szükségtelen és váratlan terheket teremt; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a szabályozási koherenciát, és ismerje el az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intelligens szabályozási törekvést a jogszabályok hatékonyságának aláásása vagy a szociális és környezetvédelmi normák gyengítése nélkül, különösen, ha a hagyományos iparnak a szabályozási döntések miatt alkalmazkodnia kell; úgy véli, hogy a digitalizációra és a széntelenítésre vonatkozó intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy lehetőségeket kínáljanak a vállalkozások, köztük a kkv-k számára, és minimalizálják az érintett ágazatra nehezedő terhet; |
| --- | --- |

99.

| 100. | elvárja, hogy az iparstratégia ne hozzon létre szükségtelen szabályozási terheket a vállalatok, különösen a kkv-k számára, valamint hogy a társjogalkotók előjogainak sérelme nélkül alkalmazza az „egy be, egy ki” elvet, amelynek célja, hogy amikor az új rendelkezések megfelelési költségeket vezetnek be, azonosítani kell azokat a meglévő rendelkezéseket, amelyeket hatályon kívül kell helyezni vagy felül kell vizsgálni, ezáltal biztosítva, hogy egy adott ágazatban a megfelelési költségek ne emelkedjenek; úgy véli, hogy egy ilyen javaslatnak tényeken kell alapulnia, széles körű konzultációt kell folytatni róla, biztosítania kell a jogszabályok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák hatékonyságát, és meg kell mutatnia az európai fellépés egyértelmű előnyeit; úgy gondolja, hogy az arányosság biztosítása érdekében az EU-nak meg kell erősítenie a „nagy dolgokban nagy, a kis dolgokban kisebb szerepet vállaló Európa” elvét; |
| --- | --- |

100.

| 101. | hangsúlyozza, hogy a közigazgatásnak kulcsszerepet kell játszania a vállalkozásbarát gazdasági környezet biztosításában és a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentésében, ugyanakkor biztosítania kell az uniós etikai, szociális, környezetvédelmi és átláthatósági normák és a munkavállalók biztonságára vonatkozó szabályok teljes körű alkalmazását; úgy véli, hogy az állami szektorban és az ott dolgozó alkalmazottak körében elő kell mozdítani az e-kormányzati eszközök használatát, a digitális innovációs politikákat és a digitális készségek fejlesztését; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a nemzeti és regionális szinten bevált gyakorlatok megosztását ezen a területen, különös tekintettel a gazdasági versenyképesség állami kezelésére; |
| --- | --- |

101.

| 102. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

102.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0124.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0102.

(5)  HL C 334., 2018.9.19., 124. o.

(6)  HL C 307., 2018.8.30., 163. o.

(7)  HL C 11., 2018.1.12., 55. o.

(8)  HL C 215., 2018.6.19., 21. o.

(9)  HL C 238., 2018.7.6., 28. o.

(10)  HL C 482., 2016.12.23., 89. o.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/63

---

P9_TA(2020)0322

A Covid19-járvány külpolitikai következményei

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a Covid19-járvány külpolitikai következményeiről (2020/2111(INI))

(2021/C 425/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ),

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. április 8-i közös közleményére a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. április 8-i közös közleményére a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról (JOIN(2020)0011),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány okozta válsággal összefüggésben a bővítési és a szomszédságpolitikai partnerek számára makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló, 2020. április 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány okozta válsággal összefüggésben a bővítési és a szomszédságpolitikai partnerek számára makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló, 2020. április 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0163),

| — | tekintettel a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtott támogatásról szóló, az uniós és a nyugat-balkáni vezetők 2020. május 6-i találkozója alkalmából kiadott, 2020. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtott támogatásról szóló, az uniós és a nyugat-balkáni vezetők 2020. május 6-i találkozója alkalmából kiadott, 2020. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2020)0315),

| — | tekintettel Josep Borrell főképviselő által az Európai Unió nevében a koronavírus-járvány idején az emberi jogokról szóló, 2020. május 5-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Josep Borrell főképviselő által az Európai Unió nevében a koronavírus-járvány idején az emberi jogokról szóló, 2020. május 5-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a koronavírus-világjárvány (Covid19) összefüggésében az ellenségeskedés megszüntetéséről szóló 2532 (2020) sz. határozatára és támogatva António Guterres ENSZ főtitkárt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a koronavírus-világjárvány (Covid19) összefüggésében az ellenségeskedés megszüntetéséről szóló 2532 (2020) sz. határozatára és támogatva António Guterres ENSZ főtitkárt,

| — | tekintettel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosának felhívására, hogy a Covid19-világjárvány összefüggésében újra kell értékelni a széles körű gazdasági szankciórendszerek hatását, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosának felhívására, hogy a Covid19-világjárvány összefüggésében újra kell értékelni a széles körű gazdasági szankciórendszerek hatását,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. június 10-i, „A Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezelése – lássuk a valós tényeket” című közös közleményére (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. június 10-i, „A Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezelése – lássuk a valós tényeket” című közös közleményére (JOIN(2020)0008),

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) különjelentésének frissítésére: A Covid19-járványhoz kapcsolódó elbeszélések és dezinformációs tevékenységek 2020. április 1-jei és 2020. május 20-i rövid értékelése, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) különjelentésének frissítésére: A Covid19-járványhoz kapcsolódó elbeszélések és dezinformációs tevékenységek 2020. április 1-jei és 2020. május 20-i rövid értékelése,

| — | tekintettel Ursula von der Leyennek, a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló, 2020. szeptember 16-i beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ursula von der Leyennek, a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló, 2020. szeptember 16-i beszédére,

| — | tekintettel a Bizottságnak a kritikus európai eszközök és technológia jelenlegi válságban való védelmére vonatkozó, 2020. március 25-i iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a kritikus európai eszközök és technológia jelenlegi válságban való védelmére vonatkozó, 2020. március 25-i iránymutatásaira,

| — | tekintettel a Bizottság „Megújult kereskedelempolitika az erősebb Európáért” című, 2020. június 16-i konzultációs feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Megújult kereskedelempolitika az erősebb Európáért” című, 2020. június 16-i konzultációs feljegyzésére,

| — | tekintettel a Globális szintű reagálás a Covid19-válságra az „Európa együtt” megközelítés alapján című, 2020. június 8-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Globális szintű reagálás a Covid19-válságra az „Európa együtt” megközelítés alapján című, 2020. június 8-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó helyreállítási tervről és többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. július 17–21-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó helyreállítási tervről és többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. július 17–21-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016. június 28-án közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016. június 28-án közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

| — | tekintettel a Tanácsnak az EU prioritásairól szóló, 2020. július 13-i, „A multilateralizmus, valamint egy mindenki javát szolgáló, erős és hatékony ENSZ elősegítése” témakör keretében az Egyesült Nemzetek Szervezetében és az ENSZ Közgyűlésének 75. ülésszakán levont következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az EU prioritásairól szóló, 2020. július 13-i, „A multilateralizmus, valamint egy mindenki javát szolgáló, erős és hatékony ENSZ elősegítése” témakör keretében az Egyesült Nemzetek Szervezetében és az ENSZ Közgyűlésének 75. ülésszakán levont következtetéseire,

| — | tekintettel az Euro–Latin-Amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) társelnökeinek a Covid19-járványról szóló, 2020. március 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euro–Latin-Amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) társelnökeinek a Covid19-járványról szóló, 2020. március 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre és a fenntartható fejlődési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre és a fenntartható fejlődési célokra,

| — | tekintettel a Bizottság részére a humanitárius vízumokra vonatkozó ajánlásokat tartalmazó, 2018. december 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság részére a humanitárius vízumokra vonatkozó ajánlásokat tartalmazó, 2018. december 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló, 2008. december 8-i európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló, 2008. december 8-i európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Velencei Bizottság választási ügyekkel kapcsolatos jó gyakorlatok kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottság választási ügyekkel kapcsolatos jó gyakorlatok kódexére,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0204/2020),

| A. | mivel a Covid19 globális világjárványt okozott, amely emberek millióit érinti, példátlan globális egészségügyi, gazdasági, társadalmi és humanitárius válságot idézve elő, és a globális kormányzásban rendszerszintű feszültségeket váltott ki, amelyek messzemenő és hosszú távú következményekkel járnak a nemzetközi kapcsolatokra nézve, és az Európai Unión belül és kívül egyaránt érintik az uniós külpolitika, biztonság és védelem kulcsfontosságú elemeit; mivel az EU az uniós intézmények és a tagállamok destabilizálását célzó félretájékoztatás, kibertámadások és más, harmadik felek általi rosszindulatú beavatkozások célpontja volt; |
| --- | --- |

A.

mivel a Covid19 globális világjárványt okozott, amely emberek millióit érinti, példátlan globális egészségügyi, gazdasági, társadalmi és humanitárius válságot idézve elő, és a globális kormányzásban rendszerszintű feszültségeket váltott ki, amelyek messzemenő és hosszú távú következményekkel járnak a nemzetközi kapcsolatokra nézve, és az Európai Unión belül és kívül egyaránt érintik az uniós külpolitika, biztonság és védelem kulcsfontosságú elemeit; mivel az EU az uniós intézmények és a tagállamok destabilizálását célzó félretájékoztatás, kibertámadások és más, harmadik felek általi rosszindulatú beavatkozások célpontja volt;

| B. | mivel a világjárvány aránytalan mértékben érinti a legsérülékenyebb országokat, és mivel néhány ország nem reagált, és nem tett gyors és megfelelő biztonsági intézkedéseket járvány megfékezésére; mivel a kínai kormány alábecsülte a Covid19-járvány kitörésének jelentőségét; mivel a Covid19-re való utalás során az orvosi terminológia helyett a földrajzi jelleget hangsúlyozó narratívák megbélyegzőek; mivel a vírus világszerte mintegy egymillió ember halálát okozta, és bizonyította, hogy azt csak az országok közötti koordináció és szolidaritás révén lehet ellenőrzés alatt tartani és visszaszorítani; |
| --- | --- |

B.

mivel a világjárvány aránytalan mértékben érinti a legsérülékenyebb országokat, és mivel néhány ország nem reagált, és nem tett gyors és megfelelő biztonsági intézkedéseket járvány megfékezésére; mivel a kínai kormány alábecsülte a Covid19-járvány kitörésének jelentőségét; mivel a Covid19-re való utalás során az orvosi terminológia helyett a földrajzi jelleget hangsúlyozó narratívák megbélyegzőek; mivel a vírus világszerte mintegy egymillió ember halálát okozta, és bizonyította, hogy azt csak az országok közötti koordináció és szolidaritás révén lehet ellenőrzés alatt tartani és visszaszorítani;

| C. | mivel az EU feladata, hogy globális szereplőként lépjen fel, és prioritásait és szakpolitikáit, illetve külpolitikáját a világ változó geopolitikai helyzetével és a Covid19 elleni globális küzdelemmel összhangban kiigazítsa; mivel az EU-nak kiszámítható módon, az alapvető szabadságjogok és a jogállamiság iránti elkötelezettségének tiszteletben tartása mellett, multilaterális és nemzetközi erőfeszítések révén, a világgazdaságban betöltött szerepével összhangban vezető szerepet kell vállalnia; mivel a Covid19-válság ismét rámutatott a multilateralizmus és a szabályokon alapuló rend megerősítésének szükségessére a globális kihívások jobb kezelése érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU feladata, hogy globális szereplőként lépjen fel, és prioritásait és szakpolitikáit, illetve külpolitikáját a világ változó geopolitikai helyzetével és a Covid19 elleni globális küzdelemmel összhangban kiigazítsa; mivel az EU-nak kiszámítható módon, az alapvető szabadságjogok és a jogállamiság iránti elkötelezettségének tiszteletben tartása mellett, multilaterális és nemzetközi erőfeszítések révén, a világgazdaságban betöltött szerepével összhangban vezető szerepet kell vállalnia; mivel a Covid19-válság ismét rámutatott a multilateralizmus és a szabályokon alapuló rend megerősítésének szükségessére a globális kihívások jobb kezelése érdekében;

| D. | mivel a világjárvány és annak gazdasági és társadalmi hatásai fokozhatják az észlelt egyenlőtlenségből és a marginalizálódásból fakadó politikai sérelmeket; mivel a globális gazdasági válság különösen erősen sújtotta a legkiszolgáltatottabb gazdaságokat; mivel a Covid19-járvány kitörése világszerte súlyosbította a gyógyszerhiány állandó problémáját, amely akut következményekkel jár a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

D.

mivel a világjárvány és annak gazdasági és társadalmi hatásai fokozhatják az észlelt egyenlőtlenségből és a marginalizálódásból fakadó politikai sérelmeket; mivel a globális gazdasági válság különösen erősen sújtotta a legkiszolgáltatottabb gazdaságokat; mivel a Covid19-járvány kitörése világszerte súlyosbította a gyógyszerhiány állandó problémáját, amely akut következményekkel jár a fejlődő országokban;

| E. | mivel a járvány súlyosbította a kiszolgáltatott emberek válságos humanitárius helyzetét, különösen a konfliktusövezetekben, a menekülttáborokban és az instabil államokban, valamint az őshonos közösségekben; mivel az EU megismételte az ENSZ-nek az azonnali globális tűzszünetre és a pandémia fényében a szankciók enyhítésére irányuló felhívását annak biztosítása érdekében, hogy a koronavírus elleni küzdelemhez szükséges alapvető eszközök és készletek rendelkezésre álljanak; mivel a globális szabadságjogok és demokrácia folyamatos hanyatlásának lehetünk tanúi, ami tovább torzítja a már amúgy is válságban lévő multilaterális rendet; |
| --- | --- |

E.

mivel a járvány súlyosbította a kiszolgáltatott emberek válságos humanitárius helyzetét, különösen a konfliktusövezetekben, a menekülttáborokban és az instabil államokban, valamint az őshonos közösségekben; mivel az EU megismételte az ENSZ-nek az azonnali globális tűzszünetre és a pandémia fényében a szankciók enyhítésére irányuló felhívását annak biztosítása érdekében, hogy a koronavírus elleni küzdelemhez szükséges alapvető eszközök és készletek rendelkezésre álljanak; mivel a globális szabadságjogok és demokrácia folyamatos hanyatlásának lehetünk tanúi, ami tovább torzítja a már amúgy is válságban lévő multilaterális rendet;

| F. | mivel az erőszakos párkapcsolatban élő nők szerte a világon kénytelenek voltak otthon maradni, ahol hosszabb ideig voltak kiszolgáltatva bántalmazójuknak; mivel a családon belüli erőszak áldozatainak segélyvonalai és menhelyei szerte a világon növekvő számú segítségkérésről számolnak be, a családon belüli erőszakról szóló bejelentések és a segélyhívások száma sok országban 25 %-kal nőtt a társadalmi távolságtartó intézkedések bevezetése óta; |
| --- | --- |

F.

mivel az erőszakos párkapcsolatban élő nők szerte a világon kénytelenek voltak otthon maradni, ahol hosszabb ideig voltak kiszolgáltatva bántalmazójuknak; mivel a családon belüli erőszak áldozatainak segélyvonalai és menhelyei szerte a világon növekvő számú segítségkérésről számolnak be, a családon belüli erőszakról szóló bejelentések és a segélyhívások száma sok országban 25 %-kal nőtt a társadalmi távolságtartó intézkedések bevezetése óta;

| 1. | megállapítja, hogy a Covid19-világjárvány kitörése megváltoztatja a nemzetközi környezetet, kockázati szorzóként és katalizátorként hat a globális rend változására; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú az EU belső rezilienciájának megerősítése, új partnerségek kialakítása és multilateralista jövőképének globális szintű megerősítése határozott és összehangolt külpolitikai válaszintézkedések révén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a Team Europe és a Coronavirus Global Response támogatási kezdeményezéseket, amelyek segítik a partnerországokat a koronavírus határokon átnyúló koordinációra gyakorolt hatásának kezelésében; üdvözli az EU és a G7, a G20, az ENSZ, az Egészségügyi Világszervezet (WHO), az Élelmezési Világprogram és más nemzetközi partnerek közötti koordinációt, amely a világjárványra adott koherens és inkluzív globális válasz előmozdítását, a társadalmakra és a gazdaságokra gyakorolt szélesebb körű hatás enyhítését, valamint a destabilizáció veszélyének mérséklését szolgálja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja a Covid19-válság kezdeti szakaszában a globális vezető szerep és az összehangolt nemzetközi fellépés hiányát; elítéli a kritikus információk visszatartását; elutasítja az elszigetelődésre törekvő stratégiák követését; határozottan ellenzi az önkényuralmi nacionalizmus, az államilag támogatott félretájékoztatási kampányok és a hamis narratívák térnyerését, amelyek bizalmatlanságot keltenek és aláássák a demokratikus társadalmakat és a nemzetközi együttműködést, és kérdéseket vetnek fel az EU világban betöltött szerepével kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a globális együttműködés, az inkuzív globális megközelítés és koordináció elengedhetetlen a globális egészségügyi válság és más globális fenyegetések hatékony kezeléséhez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-járvány ellenére az EU partnerországainak a jogalkotási folyamat során nem szabad letérniük a reformok útjáról, komolyan kell venniük a korrupció elleni harcot, és el kell kötelezniük magukat az alapvető emberi és kisebbségi jogok tiszteletben tartása és végrehajtása mellett, összhangban a nemzetközi kötelezettségeikkel és vállalásaikkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy világszerte számos kormány és politikai vezető a válságot arra használja fel, hogy az emberi jogok korlátozásával, a demokratikus normák aláásásával, a jogállamiság gyengítésével, a parlamentek szerepének csökkentésével, a média szabadságának korlátozásával, a kisebbségek elleni gyűlöletkampányokkal, az EU-párti reformokat és értékeket célzó és a nemzetközi együttműködést károsító félretájékoztatási kampányok indításával hatalmát túlságosan megnövelje és saját politikai céljait kövesse; ragaszkodik hozzá, hogy minden szükségállapotnak tartalmaznia kell egy megszűnési záradékot; aggodalmát fejezi ki a koronavírus miatti korlátozások ellen tiltakozó, világ különböző városaiban zajló tüntetések kapcsán, amelyeket gyakran szélsőséges csoportok manipulálnak, és ahol a tüntetők a vírust átverésnek nevezik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálja, hogy a Covid19-világjárvány következményei súlyosbították a globális társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeket, és aránytalanul sújtják a legszegényebbeket, valamint a leghátrányosabb helyzetű, marginalizált és védtelen társadalmi csoportokat, köztük a migránsokat; elítéli a Covid19-cel fertőzöttekkel szembeni kirekesztés és megkülönböztetés minden formáját, és felszólítja a harmadik országokat és az uniós tagállamokat, hogy enyhítsék a világjárvány társadalmi hatásait; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő), hogy vizsgálja felül a 2016. évi globális stratégiát a válság globális hatásának fényében, tükrözve ezeket a geopolitikai változásokat, és biztosítsa, hogy az uniós fellépés stratégiaibb legyen, és hogy az EU szerepet vállaljon a második világháborút követően létrejött szabályalapú multilaterális világrend védelmében, előmozdításában és fejlesztésében, valamint tegye a demokrácia támogatását és az emberi jogok védelmét az „Európa együtt” megközelítés egyik prioritásává, a meglévő demokráciatámogató és jogállamisági eszközök és mechanizmusok révén bevonva az Európai Parlamentet ebbe a feladatba; |
| --- | --- |

7.

Megváltozott geopolitikai egyensúly a Covid19 után

| 8. | aggodalommal veszi tudomásul a Covid19-járvány kitörését követően kiéleződött geopolitikai versenyt és feszültségeket, és elismeri, hogy az Európai Uniónak még meg kell találnia helyét ebben az új világrendben; egyetért azzal, hogy a Covid19 utáni világ alapvetően más lesz, ami messzemenő következményekkel fog járni az EU külpolitikájára nézve, és úgy véli, hogy a Covid19 megerősítette, hogy erősebb és hatékonyabb uniós kül- és biztonságpolitikára van szükség; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kitart amellett, hogy a transzatlanti partnerséget meg kell erősíteni a világjárvány és más főbb nemzetközi kihívások, például az éghajlatváltozás elleni hatékonyabb küzdelem érdekében; elismeri, hogy új alapot kell találni az EU és az Egyesült Államok közötti együttműködésre, hangsúlyozva a kölcsönös tiszteletet és a multilateralizmust, a nemzetközi igazságosságot, a jogállamiságot és az emberi jogokat támogató közös menetrendet a nacionalista, tekintélyelvű és hegemón ambíciókkal szemben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy ebben a változó helyzetben az EU-nak fel kell lépnie és jó példával kell elöl járnia a multilaterális megoldások támogatásában, együtt kell működnie a nemzetközi szervezetekkel, nevezetesen az ENSZ-szel és ügynökségeivel, a WHO-val, a Világbankkal, a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) és a nemzetközi regionális szervezetekkel, például a NATO-val, szorosabb együttműködésre törekedve a hasonlóan gondolkodó országokkal, beleértve a déli féltekét is, előmozdítva a demokratikus rendszerek közötti együttműködést és megerősítve a demokratikus értékeket; emlékeztet, hogy a járvány rámutatott, hogy együttműködésre van szükség, hogy közös megoldásokat találjunk az egész emberiséget érintő problémákra; |
| --- | --- |

10.

Amerikai Egyesült Államok

| 11. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Egyesült Államok kormánya nem működik együtt, nem hajlandó vezető szerepet tanúsítani a Covid19 elleni küzdelemben és nem vesz részt az oltásokkal kapcsolatos közös kezdeményezésekben; úgy véli, hogy a világjárvány súlyosságát tagadó elhangzó alternatív tények és hamis információk nagyon félrevezetők voltak a vírus elleni közös küzdelem során; felszólítja mind az EU-t, mind az USA-t, hogy a Covid19-világjárvány elleni közös küzdelemben tudományorientált megközelítés alapján erősítsék meg az együttműködést és a szolidaritást, beleértve az időben történő információcserét, az oltóanyaggal és a stratégiai orvosi eszközökkel kapcsolatos kutatást és fejlesztést, valamint hogy közösen kezeljék a többi globális kihívást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ösztönzi a hatóságokat, hogy vegyék át a Velencei Bizottság választási ügyekben alkalmazott helyes gyakorlati kódexét, amely tartalmaz iránymutatásokat a választások világjárvány idején történő megszervezéséhez is; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet, hogy a transzatlanti együttműködés továbbra is az uniós külpolitika alapvető pillére, és alapvető fontosságú az EU és az USA kölcsönös biztonsági és kereskedelmi érdekei szempontjából; továbbra is támogatja a transzatlanti szövetséget és a szorosabb transzatlanti stratégiai együttműködést; sajnálja a Covid19-válság során hozott egyoldalú intézkedéseket, például az EU schengeni térségéből az USA-ba irányuló utazások korlátozását, amiről az EU-val való előzetes konzultáció nélkül döntöttek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálja az Egyesült Államok globális szerepvállalásának visszaszorulását és kormányának azon döntését, hogy megvonja a finanszírozást az Egészségügyi Világszervezettől (WHO) és kilép a Nyitott Égbolt Szerződésből, valamint azt az általános tendenciát, hogy az Egyesült Államok jelenlegi kormányzata távol tartja magát a szabályokon alapuló liberális világrend létrehozása céljából létrehozott számos multilaterális szervezettől, vagy aláássa azok működését (például a Nemzetközi Büntetőbíróság esetében); |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni és fokozni kell a kölcsönös tiszteleten és a multilateralizmus, a nemzetközi jog, a közös demokratikus értékek, a jogállamiság és az emberi jogok védelmére irányuló közös menetrenden alapuló együttműködést az EU és az Egyesült Államok között; megjegyzi, hogy a nagyhatalmak közötti verseny által jellemzett világban az Európai Unió és az Egyesült Államok közös értékeket oszt a meglévő nemzetközi struktúrákkal kapcsolatban, és továbbra is nélkülözhetetlen partnerek a jelenlegi változékony nemzetközi környezetben; |
| --- | --- |

15.

Kína

| 16. | megjegyzi, hogy a Covid19-járványt követően világszerte felerősödtek a Kínai Népköztársaság arra irányuló diplomáciai erőfeszítései, hogy betöltse a mindinkább elszigetelődési politikát folyató USA által a multilaterális rendszerben maga után hagyott politikai űrt és megpróbálja egy alternatív vezetési modellű domináns globális szereplőként pozicionálni magát; aggodalmát fejezi ki a Kínai Népköztársaság arra irányuló erőfeszítései miatt, hogy erősítse befolyását a régióban, ami számos szomszédjával határvitákhoz és a nemzeti stratégiai érdekeinek multilaterális szervezeteken keresztül történő előmozdításához vezet; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Kína vezető szerepének változása miatt megváltozhatnak a világpolitikai erőviszonyok; kifogásolja, hogy a kínai kormány a pandémia kitörésének időpontját kihasználva elfogadta a nemzetbiztonsági törvényt és térdere kényszerítette a hongkongi demokráciapárti mozgalmat, erősítette a Tajvan elleni fenyegetéseket, fokozta tevékenységét Tibetben és a Dél-kínai-tengeren és brutális üldöztetésnek tette ki az ujgurokat Hszincsiangban, továbbá elítéli a Kína képviselői által a tagállamok kormányai és az EU demokratikusan megválasztott politikusai – például a cseh szenátus elnöke és a svéd kultuszminiszter – elleni ismétlődő támadásokat és nyomásgyakorlást; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy a Covid19 kitörését követően Kína sürgősségi fellépéseket tett a vírus elleni küzdelem érdekében, és sajnálja, hogy némely esetben azok hibásak vagy rossz minőségűek voltak; felismeri ugyanakkor a „vírus- és farkasharcos diplomácia”, a félretájékoztatási kampányok és az agresszív propaganda által támogatott geopolitikai és geogazdasági indíttatású erőfeszítéseket is; elítéli Kína arra irányuló kísérleteit, hogy ezt a „vírusdiplomáciát” az EU-val szemben azzal a céllal használja fel, hogy kialakítsa magáról a jóindulatú hatalom globális arculatát; sajnálja, hogy Kína elszigeteli Tajvant a WHO-n belül; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák Tajvan megfigyelőkénti WHO/WHA-tagságát és más nemzetközi szervezetekben való tagságát, hiszen az országon belül hatékonyan kezelte a vírushelyzetet, azonban tapasztalatival nem tudott hozzájárulni a jelenlegi egészségügyi válság nemzetközi kezeléséhez; nagyra értékeli a tajvani hatóságok által nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggasztja a Covid19-világjárvány kitörésére adott első kínai reakcióval kapcsolatos számos hiba és az átláthatóság hiánya, ideértve a probléma nagyságrendjének eltusolását, az információk manipulálására és visszatartására irányuló kísérleteket, a WHO-val való rossz kommunikációt, a cenzúrát, a visszaélést bejelentő személyek, emberi jogi aktivisták és újságírók elnyomását, fenyegetését, üldözését és erőszakos eltüntetését, valamint kétségek ébresztését a Covid19 halálos áldozatainak hivatalos száma kapcsán, ami károsan hatott a Covid19-válságra való uniós felkészülésre és ezért emberéleteket követelt; ezért sürgeti a kínai kormányt, hogy teljes mértékben működjön együtt a Covid19 eredetének felderítésére irányuló független nemzetközi vizsgálattal, és felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki átfogó megközelítést a felemelkedő Kínára vonatkozóan, és védjék meg az EU stratégiai autonómiáját; |
| --- | --- |

18.

| 19. | európai választ szorgalmaz azzal kapcsolatban, hogy Kína erőteljesen terjeszkedik a leginkább kitett tagállamok és az EU szomszédjai felé; Rámutat, hogy a világjárvány gazdasági hatásainak mérséklését célzó jelenlegi hajsza lehetőséget fog kínálni a kínai stratégiai beruházásokhoz olyan kulcsfontosságú ágazatokban, mint a távközlés, a közlekedés és a technológia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aggasztja az afrikai országokban a Covid19 következtében esetlegesen kialakuló „adósságcsapda”, valamint harmadik országok Kínától való egyre nagyobb politikai és gazdasági függősége, mivel a gazdasági visszaesés megnehezíti számukra az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés részét képező kínai hitelek visszafizetését; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy nemzetközi fórumokon mozdítsák elő a harmadik országok adósságelengedésével kapcsolatos életképes megoldások keresését; kéri az Uniót és tagállamait, hogy biztosítsák, hogy a szankciók alóli humanitárius mentességek azonnali és gyakorlati hatást gyakoroljanak a gyógyászati felszerelések, ellátmányok és a támogatás más formáinak az érintett országokba való gyors szállítását illetően; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy ismerje el ezeket az aggodalmakat, vizsgálja felül az EU és Kína közötti kapcsolatokat, és ezzel egyidejűleg alakítsa ki a párbeszéd, az elkötelezettség, a valódi együttműködés és a verseny légkörét, amely a megváltozott geopolitikai és geogazdasági környezethez és a Kínával kapcsolatos hosszú távú stratégiához igazított új, koherens és határozottabb stratégián alapul, amelyben az EU és a tagállamok lehetőség szerint együttműködnek, ahol kell, versenyeznek, és ahol szükséges, konfrontálódnak az európai értékek és érdekek védelme érdekében; úgy véli, hogy ezen új stratégia részeként az EU-nak szorosabb együttműködésre kell törekednie a régió hasonlóan gondolkodó országaival és más demokráciákkal, ideértve Indiát, Ausztráliát, Új-Zélandot, Japánt és Dél-Koreát, továbbá ki kell dolgoznia az indiai- és csendes-óceáni térséggel kapcsolatos európai stratégiát, és a legteljesebb mértékben ki kell használni az összeköttetésekre vonatkozó uniós stratégiát; |
| --- | --- |

21.

India

| 22. | aggodalommal állapítja meg, hogy a Covid19-világjárvány indiai fellángolásával párhuzamosan – amely eddig több mint 90 000 halálos áldozattal járt – folytatódik a politikai elnyomás az emberi jogok és az egyéni szabadságok védelmezőivel szemben, közösségi alapú feszültségekkel a háttérben, és elengedhetetlennek tartja, hogy ez a kérdéskör kerüljön napirendre a következő magas szintű EU–India párbeszéd során; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat az EU–India stratégiai partnerség jelentőségére, valamint arra, hogy azt ki kell használni, és közösen törekedni kell a stabilitásra és a biztonságra, különösen az Indiai- és a Csendes-óceánon; |
| --- | --- |

23.

Oroszország

| 24. | rendkívüli aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Oroszországi Föderáció módszeresen megpróbálja aláásni az EU egységét és a válságra való reagálását, igyekszik bizalmatlanságot kelteni az EU, a Nyugat-Balkán és a keleti partnerség országai között a Covid19- világjárvány kezdete óta intenzívebbé vált félretájékoztatási kampányok, és a kutatási szervezetek elleni kibertámadások, valamint a humanitárius segítségnyújtás átpolitizálása révén; elismerését fejezi ki az EKSZ-nek és a StratCom East-nek az orosz kapcsolódású médiaorgánumok által több tagállamban folytatott félretájékoztatási kampányok azonosítására és visszaszorítására irányuló erőfeszítéseiért, és felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az orosz álhírek elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseit és azok finanszírozását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | elismeri az Oroszország által felajánlottak egyértelmű geopolitikai és geogazdasági dimenzióját, amelyet a „vírusdiplomácia”, a narratívák harca is megerősít; aggodalommal veszi tudomásul, hogy Oroszország határozott lépéseket tesz a nemzetközi porondon saját geopolitikai céljainak előmozdítására; felszólítja az EU-t, hogy ezt ne fogadja el, és tartsa napirenden azokat a konfliktusokat, amelyekhez Oroszországnak érdeke fűződik, például a Belarusszall, Ukrajnával, Grúziával, a Krím félszigettel, Szíriával és Líbiával kapcsolatos konfliktusokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Oroszország arra próbálja használni a világjárványt, hogy az országban tovább korlátozza az emberi jogokat, önkényuralmi rendszereket támogasson és folytassa agresszív külpolitikáját; kiemeli, hogy nem engedhetjük meg, hogy az Oroszországhoz hasonló országok arra használják a válságot, hogy eltereljék a figyelmet komoly belföldi problémáikról; aggodalmának ad hangot az alkotmányról szóló népszavazás miatt, amelynek során az orosz elnök válságot arra használta, hogy olyan döntő fontosságú alkotmányos módosításokat fogadjon el, amelyek meghosszabbítják és alátámasztják tekintélyelvű hatalomgyakorlását Oroszországban; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elítéli, hogy megpróbáltak Alekszej Navalnij életére törni, és kéri Alekszej Navalnij megmérgezésének haladéktalan, független és átlátható kivizsgálását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri Oroszországot, hogy jóhiszeműen, a szabályokon alapuló nemzetközi rend keretében, érdemben járuljon hozzá a válság globális kezeléséhez; aggodalmát fejezi ki az immár alkalmazott új orosz vakcina hatékonysága és biztonságossága miatt; emlékeztet, hogy az egyes esetekben az Oroszország által szállított egészségügyi termékek minősége rendkívül rossz volt, ezért azok használhatatlanok voltak; |
| --- | --- |

28.

Határozottabb uniós külpolitika Európa érdekeinek, értékeinek és a multilaterális világrendnek a védelme érdekében

| 29. | elismeri azokat a globális biztonsági, társadalmi-gazdasági, környezetvédelmi és politikai kockázatokat, amelyeket a Covid19-világjárvány következményei okozhatnak, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az olyan világhatalmak, mint Kína és Oroszország arra készülnek, hogy a válságot a többoldalú szervezetek által támogatott, szabályokon alapuló világrend bomlasztására használják fel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a szabályokon alapuló multilaterális világrend létfontosságú a globális béke, a jogállamiság és a demokrácia szempontjából; úgy véli, hogy egy geopolitikai irányultságú EU-nak – a hasonlóan gondolkodó partnereivel együtt – határozottabb szerepet kell játszania annak védelmében és újjáépítésében; úgy véli, hogy az EU-nak megoldásokat kell keresnie a hatalmak közötti feszültségek enyhítésére, különösen, ha ezek a feszültségek akadályozzák a többoldalú fellépéseket; megjegyzi, hogy a Covid19-válság rávilágított egyrészt arra, hogy meg kell erősíteni a többoldalú együttműködést, különösen a globális egészségügyi kormányzás terén, másrészt arra is, hogy a nemzetközi intézmények reformokra szorulnak; kéri az uniós tagállamokat és a főképviselőt/alelnököt, hogy készítsenek egy multilateralizmussal foglalkozó uniós ütemtervet a többoldalú szervezetek szervezeti reformjának támogatására és kezdeményezésére; |
| --- | --- |

30.

| 31. | Szorgalmazza, hogy lehetőség szerint hozzák létre a nyugati szövetségesek, azaz az EU, az USA, Japán, Kanada, Dél-Korea, Ausztrália és Új-Zéland közötti többoldalú együttműködés új fórumát a Többoldalú Stratégiai Exportellenőrzést Koordináló Bizottság hagyományára támaszkodva; kéri, hogy egy új bizottság foglalkozzon az érintett országokba irányuló technológiaexport, kereskedelmi forgalom és érzékeny beruházások nyomon követésével és ellenőrzésével; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy az uniós geopolitikai törekvéseket megfelelő költségvetési előirányzatokkal kell alátámasztani a következő többéves pénzügyi kereten keresztül, és sajnálja, hogy az Európai Tanács a külpolitikai eszközök költségvetési sorainak csökkentését javasolta; kéri, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben erősítsék meg a külső fellépésekre előirányzott uniós költségvetést, és biztosítsanak elegendő forrást a szomszédságában felmerülő kihívások és a Covid19 geopolitikai következményeinek kezelésére, valamint ahhoz, hogy megvalósíthassa azon célját, hogy felelős geopolitikai szereplővé váljon; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy csak egy erős és egységesebb, nyílt stratégiai autonómiával rendelkező, valamint elegendő és hiteles katonai kapacitással és a partnereket támogató eszközzel és mechanizmussal támogatott EU lesz képes jelentős szerepet játszani az új geopolitikai környezetben és erőteljes külpolitikát folytatni, és úgy véli, hogy a tagállamoknak erősebb, jól meghatározott megbízatást kell adniuk az alelnöknek/főképviselőnek az EU nevében való felszólalásra, például azáltal, hogy létrehoznak egy európai helyet a többoldalú szervekben; üdvözli Charles Michel elnök következtetését, miszerint „rendkívül fontos az Unió stratégiai autonómiájának növelése”; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy a bizonyos külpolitikai területekre vonatkozó egyhangúsági szabály megszüntetése segítené az EU-t abban, hogy hatékonyabb és proaktívabb és a vészhelyzetekre való gyors reagálást lehetővé tevő külpolitikát folytasson; kéri a Tanácsot vagy az Európai Tanácsot, hogy az áthidaló klauzula aktiválásával tegyen eleget a Bizottság és a Parlament minősített többségi szavazás irányába való elmozdulásra irányuló felhívásának, legalább az emberi jogok vagy a szankciók vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az EU befolyása akkor a legnagyobb, ha a tagállamok egységesen lépnek fel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiemeli a fegyveres erők fontos szerepét a Covid19-járvány idején; üdvözli a civil támogatási fellépéseknek nyújtott katonai segítségnyújtást, elsősorban a tábori kórházak felállítása, a betegszállítás és az eszközök szállítása és terítése terén, és úgy véli, hogy a tagállamok fegyveres erőinek a meglévő kereteken – például állandó strukturált együttműködési projekteken és az európai orvosi parancsnokságon – vagy új kereteken – például katonai kórházi vonatokon – belüli közös műveletei és koordinálása nagyobb hatékonysághoz vezethet, és hozzájárulhat az EU-nak a világjárványok elleni küzdelemre való felkészültségéhez; elismeri, hogy szükség van az olyan megfelelően képzett katonai személyzetre, akik felkészültek és jól felszereltek az ilyen nélkülözhetetlen feladatok ellátására polgártársaik támogatása során; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elismeri, hogy felül kell vizsgálni az EU biztonsági és védelmi stratégiáit a stratégiai autonómia kialakítása érdekében, többek között az egészségügyi ágazatban, a hadviselés jellegét kevésbé hagyományossá tevő és a katonaság hagyományos szerepét megkérdőjelező új és hibrid fenyegetésekkel és technológiákkal szembeni jobb felkészültség és ellenállóképesség céljából, és egy olyan jövő tekintetében, amelyben Oroszország és Kína egyre dominánsabbá válik; hangsúlyozza, hogy javítani kell a katonai mobilitást annak érdekében, hogy az segítse a tagállamokat a gyorsabb és hatékonyabb fellépésben egy esetleges jövőbeli konfliktus során; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli biztonsági és védelmi „stratégiai iránytűnek” tükröznie kell ezeket a fejleményeket, figyelembe kell vennie a Covid19 szélesebb körű geopolitikai következményeit, és foglalkoznia kell az olyan fenyegetések teljes spektrumával, mint az új pandémiás, vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) fenyegetések és a külföldi interferenciák, ideértve a félretájékoztatást és a kibertámadásokat is; úgy véli, hogy tekintettel az új politikai egyensúlyra és a nemzetközi biztonsági környezet Covid19 utáni lehetséges romlására, az EU védelmi költségvetését általában, és a katonai mobilitási költségvetést különösen nem szabad csökkenteni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | támogatja a kooperáció folytatásának és erősítésének szükségességét, és, ahol szükséges, az Unió és a NATO közötti koordinációt, beleértve az Euroatlanti Katasztrófavédelmi Koordinációs Központot és a NATO Katona-Egészségügyi Kiválósági Központot, valamint a Covid19-cel kapcsolatos félretájékoztatás és a kibertámadások elleni fellépést is; felszólít az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) való szoros koordinációra és annak támogatására, valamint a katonai képességek tervezésével és fejlesztésével kapcsolatos együttműködésre; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri a stratégiai kommunikáció új intézményes megközelítését a nyugati liberális demokráciát fenyegető kihívások és kockázatok kezelésének érdekében, valamint az uniós kommunikációs stratégiák bővítését és korszerűsítését annak érdekében, hogy az uniós értékek és fellépések az EU-n belül és kívül, különösen a szomszédos térségekben egyaránt kellően látható legyen; sürgeti az EKSZ-t, hogy erősítse tovább a rosszindulatú külföldi befolyásolás és félretájékoztatás, hibrid hadviselés, propaganda és kémkedés elleni küzdelemre irányuló kapacitásait, többek között hozzon létre kifejezetten a félretájékoztatásra összpontosító, stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoportokat, amelyek a) a Kínából és b) a Közel-Keletről, különösen Iránból származó dezinformációval foglalkoznak, és szabjon ki büntetést azokra az országokra és nem állami szereplőkre, amelyek szándékosan félretájékoztatnak, hogy megosszák az EU-t és tagállamait; megerősíti, hogy elkötelezett összehangolt jogalkotási és nem jogalkotási keretek kialakítása, valamint a tagállamok közötti uniós szintű koordinációs erőfeszítések és információmegosztás javítása mellett a félretájékoztatás elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli az EUvsDisinfo munkáját, valamint a civil társadalom, a helyi szervezetek, a független újságírók és a médiaszervezetek szerepét a félretájékoztatás elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy fontos egy szilárd uniós elvi álláspont a dezinformáció elleni küzdelem kapcsán a Covid19-vírus terjedését és a létfontosságú infrastruktúra elleni kibertámadásokat illetően; felszólítja a közösségimédia-platformokat, hogy proaktív módon lépjenek fel és hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek megakadályozzák a Covid19-vírussal kapcsolatos félretájékoztatás és gyűlöletbeszéd terjedését, valamint arra, hogy be kell fektetniük a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelembe, és fel kell hívniuk a figyelmet erre az egyre növekvő fenyegetésre; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy globálisan a legnagyobb, közel 500 millió embert számláló fogyasztói piaca jelentős befolyását biztosít az EU számára a nemzetközi színtéren, és úgy véli, hogy egy geopolitikai irányultságú Bizottságnak élnie kellene ezzel a befolyással, többek között kereskedelempolitikája révén, ha más országok nem hajlandóak eleget tenni az emberi jogoknak, a jogállamiságnak vagy a nemzetközi szerződéseknek; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy a Covid19-világjárvány rámutatott arra, hogy egyes stratégiai és alapvető fontosságú ágazatokban, például az egészségügyben és a jövő technológiáiban csökkenteni kell az EU harmadik országoktól való függőségét, és határozottan támogatja legkritikusabb ellátási láncainak diverzifikálását és áthelyezését; rámutat, hogy a Covid19 rávilágított az összekapcsoltságból és a kölcsönös függőségből eredő sebezhetőségekre és növekvő protekcionizmushoz vezetett; ezért hangsúlyozza, hogy fontos megtalálni a megfelelő egyensúlyt értékláncaink stratégiai autonómiánk érdekében való rezilienciájának növelése, és a lehető legnyitottabb tartott kereskedelmi kapcsolatok között; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet sürgős kérésére, hogy az emberi jogok súlyos megsértésének kezelése érdekében még 2020-ban hozzanak létre egy erős globális szankciórendszert, amely az úgynevezett Magnyickij-törvény uniós megfelelője lenne; hangsúlyozza, hogy a szankciós kritériumoknak magukban kell foglalniuk a magas szintű korrupciót; üdvözli von der Leyen elnök bejelentését, miszerint a Bizottság hamarosan javaslatot terjeszt elő, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy az EUSZ 22. cikkének (1) bekezdése szerinti, az Unió stratégiai érdekeire és célkitűzéseire vonatkozó határozatként fogadja el az EU globális emberi jogi szankciós mechanizmusát; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mély aggodalmának ad hangot a Covid19-világjárvány migránsokra és menekültekre gyakorolt, aránytalanul negatív hatása miatt; sürgeti a kormányokat, hogy külpolitikáik révén reagáljanak az emberi jogok és méltóság tiszteletben tartása alapján, és kínáljanak megoldásokat a migránsok és menekültek sebezhetőségének és védelem iránti igényüknek kezelésére, a szolidaritás és a partnerség elvével összhangban, megfelelő és hozzáférhető jogi utakat kínálva a migrációra; hangsúlyozza, hogy világszerte fenn kell tartani a menedékhez való jogot; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri az Uniót, hogy kezdjen globális kampányba a fogvatartottak számának az alacsony kockázatot jelentő elkövetők idő előtti, feltételes, illetve átmeneti szabadlábra helyezése révén történő csökkentésére vonatkozó ENSZ-ajánlások népszerűsítésére; sürgeti a kritikus vagy eltérő nézeteik, illetve emberijogi tevékenységeik miatt fogvatartott személyek szabadlábra helyezését, és javasolja a bevándorlással összefüggő őrizet és a zárt menekülttáborok alkalmazásának visszaszorítását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | elismeri a nők döntő szerepét Covid19-válság kezelésében és a világjárvány férfiakra és nőkre gyakorolt eltérő hatását; továbbra is mélységes aggodalommal tölti el, hogy a Covid19-válság világszerte példátlan mértékben visszavetette a nemek közötti egyenlőség terén tett előrelépéseket az otthoni és az állami gondozási munka egyenlőtlen megoszlása kapcsán, mivel a nők világszerte az egészségügyi munkaerő mintegy 70 %-át teszik ki, és kéri, hogy a világjárványra való globális válasz keretében vegyék figyelembe a nők és a marginalizált csoportok szükségleteit, mivel jelenleg még mindig csak elvétve képviseltetik magukat a tárgyalóasztaloknál, ahol a válságelhárítási fellépésekről döntenek; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meggyőződése, hogy a Covid19-világjárványra adott, emberi jogokon alapuló válasz jelenti a leghatékonyabb és a leginkább inkluzív és fenntartható megközelítést a jelenlegi válság kezelésére; emlékeztet, hogy a harmadik országok Covid19-válságra adott válaszai nem sérthetik az emberi jogokat és a nemzetközi jogot, azoknak a feltétlenül szükséges, arányos intézkedésekre kell korlátozódniuk, és azokat rendszeresen ellenőrizni kell és határidőhöz kell kötni; felhívja az uniós küldöttségeket, hogy szorosan kövessék nyomon a globális emberi jogi helyzetet, azonosítsák a tendenciákat, és támogassák a nemzetközi, regionális és helyi szervezeteket, a polgárokat és a civil társadalmat a Covid19-válság emberi jogokra világszerte gyakorolt negatív hatásának visszafordítására irányuló erőfeszítéseikben, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Covid19 következményei ne ássák alá az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2020–2024 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervben már rögzített uniós értékek és kötelezettségvállalások végrehajtását; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza annak stratégiai fontosságát, hogy az EU vezető szerepet töltsön be és támogatást nyújtson szomszédságában, mind a keleti, mind a déli és az északi-sarkvidéki régióban, segítve szomszédait a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben; kéri a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a reformok fokozott támogatását a szomszédság országaiban; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak tisztességes esélyt kell biztosítania azon nyugat-balkáni országok számára, amelyek még nem tagjai az EU-nak, hogy csatlakozzanak az EU-hoz, és hogy az EU-nak fokoznia kell a régióba való befektetésre irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy az Unió bővítési folyamata és az Uniónak a nyugat-balkáni reformfolyamatok támogatására való összpontosítása a jelenlegi világjárvány ellenére folytatódik; üdvözli a Bizottság pénzügyi segítségnyújtási kezdeményezését és az orvostechnikai felszerelések uniós közös közbeszerzésébe való bevonást a Nyugat-Balkán támogatására a Covid19-világjárvány kezelésében; kéri, hogy valamennyi nyugat-balkáni országot vonják be az EU Szolidaritási Alapjába, és megismétli, hogy a partnereinknek nyújtott támogatást erőteljes kommunikációs kampánynak kell kísérnie; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-válság destabilizálhatja az afrikai országokat, amelyek gyakran törékeny egészségügyi infrastruktúrával és nagy adósságokkal rendelkeznek, amelyek „konfliktus-multiplikátorokként” hatnak; felszólít az EU és Afrika közötti együttműködés erősítésére és hatékonyabb koordinálására, a magánbefektetések kibővítésére, a pénzügyi segítségnyújtás és a helyreállítási tervek előmozdítására, valamint a kínai beruházások alternatívájának biztosítására; felszólítja az EU-t, hogy folytassa az EU–Afrika csúcstalálkozó megtartásához vezető megerősített párbeszédet, és törekedjen arra, hogy Afrika az EU hosszú távú, megbízható és szoros partnerévé váljon; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, a szankciók nem akadályozhatják a Covid19-világjárványra való átfogó reagálást; hangsúlyozza, hogy Irán egyedi esetében a kereskedelmi ügyleteket támogató eszköz (INSTEX) hatókörét ki kell bővíteni, és hogy humanitárius reagálásunkat e mechanizmus használatával kell fokozni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az Unió partnerei a Száhel-szaharai és az Afrika szarva régióban a Covid19-világjárvány példátlan következményeivel néznek szembe a fegyveres terrorista csoportok, többek között dzsihádisták elleni folyamatos küzdelmük mellett; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy az Unió, valamint Latin-Amerika és a Karib-térség közötti kapcsolatok stratégiai és kiemelt jelentőségűek; hangsúlyozza, hogy Latin-Amerika a Covid19-világjárvány által leginkább sújtott régiók közé tartozik; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is működjön együtt a latin-amerikai országokkal, alakítson ki megerősített együttműködést a Covid19 kezelése érdekében, nyújtson segítséget a gazdaságélénkítési tervekhez, és nyújtson politikai támogatást ezen országok számára annak érdekében, hogy ne függjenek túlzott mértékben más geopolitikai szereplők támogatásától; kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy helyreállítási ütemtervként hajtsák végre a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendet és a fenntartható fejlődési célokat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megjegyzi, hogy a jelenlegi Covid19-világjárvány negatív hatást gyakorolt a meglévő közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziókra, különösen a Maliban, Szomáliában és a Közép-afrikai Köztársaságban működő uniós kiképzési missziókra; emlékeztet, hogy az európai jelenlét és hiteles elköteleződés elengedhetetlen a Covid19-világjárvány humanitárius és társadalmi-gazdasági következményeinek enyhítéséhez; felszólít a KBVP konfliktusmegelőzéssel és konfliktusenyhítéssel foglalkozó – különösen az EU közvetlen szomszédságában lévő – misszióinak megerősítésére a már most is törékeny környezet stabilizálásának elősegítése, valamint a Covid19 okozta újabb feszültségek miatti konfliktusok és erőszak megelőzése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak több polgári és katonai személyzetet az ilyen missziókhoz és műveletekhez, és e tekintetben felszólít az Európai Békekeret gyors elfogadására; sürgeti az EKSZ-t, hogy dolgozzon a KBVP-missziók és -műveletek rezilienciáján és fenntarthatóságán az olyan válságok idején, mint a Covid19-világjárvány; hangsúlyozza, hogy ilyen körülmények között fontos a KBVP-missziók és -műveletek folytonosságának fenntartása; kéri a Covid19 hatásának teljes kivizsgálását a felkészültség, a készenlét, a haderő-generálás, a személyzet biztonsága és a KBVP-missziók és -műveletek folytonossága tekintetében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kéri az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy integrálják a nemek közötti egyenlőséget, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését és az interszekcionalitás dimenzióját, beleértve az egyenlő és sokszínű képviseletet az Unió külpolitikájába és biztonságpolitikájába, valamint, hogy ismerjék el a nők és más marginális csoportok különféle tapasztalatait, akikre ez a világjárvány kedvezőtlenül hatott; |
| --- | --- |

54.

| 55. | erősen hiszi, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos együttműködés alapul szolgálhat egy szélesebb körű globális együttműködés kiépítéséhez a Covid19-cel szemben, megerősítve a többszintű rendszert és visszaadva a hitet a szabályokon alapuló rend szükségességében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | úgy véli, hogy a Covid19-válság rávilágított Uniónk egyes gyenge pontjaira, és megmutatta, hogy mind az Unión belül, mind a világban sürgősen szükség van egy hatékony, eredményes és autonóm Unióra, amely rendelkezik mechanizmusokkal a válságok megelőzésére és kezelésére, többek között pénzügyi eszközökkel is; úgy véli, hogy az Európa jövőjéről szóló konferencia jó platformot fog biztosítani a hatékonyabb döntéshozatal kialakításához az EU külső politikáiban; eltökélt ezért amellett, hogy a konferencia minél előbb elkezdődjék; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a figyelmet a Covid19 kiszolgáltatottabb helyzetben lévő régiókat – beleértve a konfliktusok sújtotta régiókat és a legkevésbé fejlett országokat – sújtó hatására; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy szorgalmazza a helyi és regionális tűzszünetek és fegyverszüneti megállapodások megkötését, valamint támogassa António Guterres, az ENSZ főtitkárának globális tűzszünetre irányuló kezdeményezését; emlékeztet arra, hogy a segélynyújtás, többek között a Covid19-cel kapcsolatos szükségletek kielégítése során be kell tartani a pártatlanság és a semlegesség humanitárius elvét; kéri az EU-t, hogy biztosítsa a humanitárius hozzáférést a nehezen elérhető konfliktusövezetekben, és hangsúlyozza, hogy minden konfliktus sújtotta országokban végrehajtott külső tevékenységnek konfliktusérzékeny kockázat- és sebezhetőségi értékelésen kell alapulnia, beleértve a nők nézőpontját, különös tekintettel a béke megszilárdítására; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli, hogy az Unió elutasítja a vakcina-nacionalizmust; megismétli, hogy az EU-nak vezető szerepet kell játszania az oltásokhoz való méltányos hozzáférés megkönnyítésében az egész világon; kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt nemzetközi partnereivel, biztosítandó, hogy senki ne maradjon le, amint a védőoltás elérhetővé válik; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(2)  HL C 388., 2020.11.13., 11. o.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/73

---

P9_TA(2020)0323

A támogatás fejlesztéshatékonyságának és eredményességének javítása

Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalása a támogatás fejlesztéshatékonyságának és eredményességének javításáról (2019/2184(INI))

(2021/C 425/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. szeptember 25–27-i fenntartható fejlődési csúcstalálkozójára és az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlődési célok közül a 17. célra, amely kötelezi az ENSZ tagállamait a menetrend végrehajtási eszközeinek megerősítésére és a fenntartható fejlődést szolgáló globális partnerség újjáélesztésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. szeptember 25–27-i fenntartható fejlődési csúcstalálkozójára és az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlődési célok közül a 17. célra, amely kötelezi az ENSZ tagállamait a menetrend végrehajtási eszközeinek megerősítésére és a fenntartható fejlődést szolgáló globális partnerség újjáélesztésére (1),

| — | tekintettel az addisz-abebai cselekvési programra, a 2015. július 13–16. között Addisz-Abebában, Etiópiában megrendezett fejlesztésfinanszírozásról szóló harmadik nemzetközi konferencián elfogadott záródokumentumra, amelyet az ENSZ Közgyűlése a 2015. július 27-i 69/313. sz. határozatban jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az addisz-abebai cselekvési programra, a 2015. július 13–16. között Addisz-Abebában, Etiópiában megrendezett fejlesztésfinanszírozásról szóló harmadik nemzetközi konferencián elfogadott záródokumentumra, amelyet az ENSZ Közgyűlése a 2015. július 27-i 69/313. sz. határozatban jóváhagyott,

| — | tekintettel az ENSZ fejlesztésfinanszírozással foglalkozó ügynökségközi munkacsoportjának a fenntartható fejlődés finanszírozásáról szóló 2019. évi jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fejlesztésfinanszírozással foglalkozó ügynökségközi munkacsoportjának a fenntartható fejlődés finanszírozásáról szóló 2019. évi jelentésére (2),

| — | tekintettel az UNFCCC feleinek 21. konferenciáján (COP 21) elfogadott Párizsi Megállapodásra, és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC feleinek 21. konferenciáján (COP 21) elfogadott Párizsi Megállapodásra, és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11),

| — | tekintettel a segélyhatékonysággal foglalkozó második magas szintű fórum által 2005-ben elfogadott, a segélyhatékonyságról szóló párizsi nyilatkozatra, a segélyhatékonysággal foglalkozó harmadik, 2008-ban Accrában (Ghána) rendezett magas szintű fórum által elfogadott accrai cselekvési programra és a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik, 2011 decemberében Puszanban (Koreai Köztársaság) rendezett magas szintű fórum által elfogadott dokumentumra, amely elindította a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerséget (GPEDC), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonysággal foglalkozó második magas szintű fórum által 2005-ben elfogadott, a segélyhatékonyságról szóló párizsi nyilatkozatra, a segélyhatékonysággal foglalkozó harmadik, 2008-ban Accrában (Ghána) rendezett magas szintű fórum által elfogadott accrai cselekvési programra és a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik, 2011 decemberében Puszanban (Koreai Köztársaság) rendezett magas szintű fórum által elfogadott dokumentumra, amely elindította a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerséget (GPEDC),

| — | tekintettel a GPEDC 2016 novemberében és decemberében Nairobiban (Kenyában) tartott második magas szintű találkozójának nairobi záródokumentumára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GPEDC 2016 novemberében és decemberében Nairobiban (Kenyában) tartott második magas szintű találkozójának nairobi záródokumentumára (3),

| — | tekintettel a GPEDC 2019. július 13–14-i magas szintű találkozójára, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumának alkalmával tartottak New Yorkban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a GPEDC 2019. július 13–14-i magas szintű találkozójára, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumának alkalmával tartottak New Yorkban,

| — | tekintettel a globális partnerség 2019-es vezetői szintű ülésével foglalkozó 17. irányítóbizottsági ülésre (2019. március 26–27., Kampala, Uganda), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális partnerség 2019-es vezetői szintű ülésével foglalkozó 17. irányítóbizottsági ülésre (2019. március 26–27., Kampala, Uganda),

| — | tekintettel a GPEDC 2019. évi, „A fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozása” című jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GPEDC 2019. évi, „A fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozása” című jelentésére (4),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, amely az EU fejlesztési politikájának elsődleges célkitűzéseként határozza meg a szegénység mérséklését és felszámolását, és előírja, hogy az Unió és a tagállamok teljesítsék az ENSZ és az egyéb illetékes szervezetek égisze alatt vállalt kötelezettségeiket, valamint a szakpolitikák végrehajtásakor vegyék figyelembe azokat a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, amely az EU fejlesztési politikájának elsődleges célkitűzéseként határozza meg a szegénység mérséklését és felszámolását, és előírja, hogy az Unió és a tagállamok teljesítsék az ENSZ és az egyéb illetékes szervezetek égisze alatt vállalt kötelezettségeiket, valamint a szakpolitikák végrehajtásakor vegyék figyelembe azokat a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra,

| — | tekintettel a fejlesztéspolitikára vonatkozó, 2017. június 30-i új európai konszenzusra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztéspolitikára vonatkozó, 2017. június 30-i új európai konszenzusra (5),

| — | tekintettel a 2007 decemberében a lisszaboni második EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott közös Afrika–EU stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007 decemberében a lisszaboni második EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott közös Afrika–EU stratégiára,

| — | tekintettel a 2017. november 29–30-i ötödik Afrikai Unió–EU csúcstalálkozóra és a csúcstalálkozó „Befektetés az ifjúságba a meggyorsított inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés érdekében” című nyilatkozatára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. november 29–30-i ötödik Afrikai Unió–EU csúcstalálkozóra és a csúcstalálkozó „Befektetés az ifjúságba a meggyorsított inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés érdekében” című nyilatkozatára (6),

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2016. júniusban előterjesztett, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, „Közös jövőkép, közös fellépés: erősebb Európa” elnevezésű globális stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2016. júniusban előterjesztett, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, „Közös jövőkép, közös fellépés: erősebb Európa” elnevezésű globális stratégiára,

| — | tekintettel a közös programozás megerősítéséről szóló, 2016. május 12-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös programozás megerősítéséről szóló, 2016. május 12-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU által nyújtott fejlesztési támogatás célértékeiről szóló, az Európai Tanács részére készített 2019. évi jelentéssel kapcsolatos, 2019. május 16-i tanácsi következtetésekre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által nyújtott fejlesztési támogatás célértékeiről szóló, az Európai Tanács részére készített 2019. évi jelentéssel kapcsolatos, 2019. május 16-i tanácsi következtetésekre (7),

| — | tekintettel a „bölcsek” magas szintű munkacsoportjának „Európa a világban – az európai fejlesztésfinanszírozási struktúra jövője” című, 2019. októberi jelentésére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „bölcsek” magas szintű munkacsoportjának „Európa a világban – az európai fejlesztésfinanszírozási struktúra jövője” című, 2019. októberi jelentésére (8),

| — | tekintettel „Az uniós nemzetközi együttműködési és fejlesztési eredmények keretrendszerének elindítása” című, 2015. március 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0080) és az eredménykeretről szóló, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós nemzetközi együttműködési és fejlesztési eredmények keretrendszerének elindítása” című, 2015. március 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0080) és az eredménykeretről szóló, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság nemzetközi együttműködésre és fejlesztésre vonatkozó 2016–2020-as stratégiai tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság nemzetközi együttműködésre és fejlesztésre vonatkozó 2016–2020-as stratégiai tervére,

| — | tekintettel a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló új Afrika–Európa szövetségről szóló 2018. szeptember 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló új Afrika–Európa szövetségről szóló 2018. szeptember 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0643),

| — | tekintettel az Afrika vidéki területeivel foglalkozó bizottsági munkacsoportnak „A vidéki területek átalakítására vonatkozó Afrika–Európa menetrend” című, 2019. márciusi végleges jelentésére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika vidéki területeivel foglalkozó bizottsági munkacsoportnak „A vidéki területek átalakítására vonatkozó Afrika–Európa menetrend” című, 2019. márciusi végleges jelentésére (9),

| — | tekintettel a hatékonysági alapelvek alkalmazásáról szóló, „Hatékonyságtól a hatásig” című, 2019. júliusi tanulmányra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonysági alapelvek alkalmazásáról szóló, „Hatékonyságtól a hatásig” című, 2019. júliusi tanulmányra (10),

| — | tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követésére vonatkozó, 2008. május 22-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követésére vonatkozó, 2008. május 22-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a fejlődő országok helyi hatóságainak a fejlesztési együttműködésben játszott szerepéről szóló, 2015. október 6-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országok helyi hatóságainak a fejlesztési együttműködésben játszott szerepéről szóló, 2015. október 6-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2015. május 19-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2015. május 19-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepéről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepéről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló 2016. június 7-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló 2016. június 7-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért: következmények a fejlesztés és a humanitárius segítségnyújtás szempontjából című 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért: következmények a fejlesztés és a humanitárius segítségnyújtás szempontjából című 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az EU–Afrika stratégia: a fejlődés fellendítése című, 2017. november 16-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Afrika stratégia: a fejlődés fellendítése című, 2017. november 16-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködési eszköz, a humanitárius segítségnyújtási eszköz és az Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködési eszköz, a humanitárius segítségnyújtási eszköz és az Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja közötti új partnerségi megállapodásra irányuló soron következő tárgyalásokról szóló, 2018. június 14-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja közötti új partnerségi megállapodásra irányuló soron következő tárgyalásokról szóló, 2018. június 14-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel a fenntartható fejlődési célok végrehajtására és teljesítésére vonatkozó éves stratégiai jelentésről szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődési célok végrehajtására és teljesítésére vonatkozó éves stratégiai jelentésről szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. március 27-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. március 27-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni térség államai közötti új partnerségi megállapodásra irányuló, folyamatban lévő tárgyalásokról szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (26); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni térség államai közötti új partnerségi megállapodásra irányuló, folyamatban lévő tárgyalásokról szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (26);

| — | tekintettel az ENSZ 2019. évi madridi (Spanyolország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 25) szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2019. évi madridi (Spanyolország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 25) szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (28),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós cselekvési tervről (2016–2020) szóló, 2015. október 26-i tanácsi következtetésekre (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós cselekvési tervről (2016–2020) szóló, 2015. október 26-i tanácsi következtetésekre (29),

| — | tekintettel a „Nemek közötti egyenlőség és a nők emancipációja az EU külkapcsolataiban (2016–2020)” című közös szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nemek közötti egyenlőség és a nők emancipációja az EU külkapcsolataiban (2016–2020)” című közös szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0182),

| — | tekintettel a Bizottság „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. szeptember 12-i közleményére (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. szeptember 12-i közleményére (COM(2012)0492),

| — | tekintettel a Bizottság megbízásából készült és 2020 májusában közzétett „Eredményes fejlesztési együttműködés – Jól teljesít az EU? Az EU teljesítményének részletes elemzése” című tanulmányra (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság megbízásából készült és 2020 májusában közzétett „Eredményes fejlesztési együttműködés – Jól teljesít az EU? Az EU teljesítményének részletes elemzése” című tanulmányra (30),

| — | tekintettel „A fejlesztési források felhasználása a magánberuházások kockázatmentesítésére: mennyire hatékony ez a fejlesztési eredmények elérése szempontjából?” című, a vegyes finanszírozás hatékonyságáról szóló, 2020. májusi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlesztési források felhasználása a magánberuházások kockázatmentesítésére: mennyire hatékony ez a fejlesztési eredmények elérése szempontjából?” című, a vegyes finanszírozás hatékonyságáról szóló, 2020. májusi tanulmányra,

| — | tekintettel „A helyi hatóságok hatáskörének megerősítése a partnerországokban a hatékonyabb kormányzás és a kézzelfoghatóbb fejlesztési eredmények érdekében” című, 2013. május 15-i bizottsági közleményre (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A helyi hatóságok hatáskörének megerősítése a partnerországokban a hatékonyabb kormányzás és a kézzelfoghatóbb fejlesztési eredmények érdekében” című, 2013. május 15-i bizottsági közleményre (COM(2013)0280),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című, 2020. március 9-i közös bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című, 2020. március 9-i közös bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az OECD Európai Unióról szóló, 2018. december 10-i jelentésére (fejlesztési együttműködés szakértői értékelése), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD Európai Unióról szóló, 2018. december 10-i jelentésére (fejlesztési együttműködés szakértői értékelése),

| — | tekintettel az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának (DAC) 2019. február 22-i ajánlására a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke közötti kapcsolatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának (DAC) 2019. február 22-i ajánlására a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke közötti kapcsolatról,

| — | tekintettel „A koronavírus-válság (Covid19) fejlesztésfinanszírozásra gyakorolt hatása” című, 2020. június 24-i OECD-jelentésre (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A koronavírus-válság (Covid19) fejlesztésfinanszírozásra gyakorolt hatása” című, 2020. június 24-i OECD-jelentésre (31),

| — | tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) által készített, az óceánról, a krioszféráról és az éghajlatváltozásról szóló 2019. szeptember 25-i különjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) által készített, az óceánról, a krioszféráról és az éghajlatváltozásról szóló 2019. szeptember 25-i különjelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A9-0212/2020),

| A. | mivel a fejlesztési együttműködés kontextusa az évek során megváltozott az olyan új globális kihívások megjelenésével, mint az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése, a migráció, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a belső konfliktusok, a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség, valamint a fertőző betegségek kitörése, továbbá a gyakori és súlyos természeti katasztrófák, különösen a fejlődő országokban, amelyek a legkiszolgáltatottabbakat érintik; mivel a globális környezet egyre összetettebbé és bizonytalanabbá válik, és fokozódnak a konfliktusok és a geopolitikai rivalizálás; mivel ez rámutat arra, hogy meg kell erősíteni a multilateralizmust és folyamatos erőfeszítéseket kell tenni az európai segítségnyújtás hatékonyságának és hatásának növelése érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel a fejlesztési együttműködés kontextusa az évek során megváltozott az olyan új globális kihívások megjelenésével, mint az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése, a migráció, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a belső konfliktusok, a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség, valamint a fertőző betegségek kitörése, továbbá a gyakori és súlyos természeti katasztrófák, különösen a fejlődő országokban, amelyek a legkiszolgáltatottabbakat érintik; mivel a globális környezet egyre összetettebbé és bizonytalanabbá válik, és fokozódnak a konfliktusok és a geopolitikai rivalizálás; mivel ez rámutat arra, hogy meg kell erősíteni a multilateralizmust és folyamatos erőfeszítéseket kell tenni az európai segítségnyújtás hatékonyságának és hatásának növelése érdekében;

| B. | mivel a világot a Covid19-világjárvány sújtja; mivel e világjárványnak a fejlődő országokra és a segítségnyújtás kedvezményezett országaira gyakorolt hatása még mindig nem egyértelmű, és jelentős nyomást gyakorol mind az adományozó országok, mind a magánbefektetők segítségnyújtási kapacitására; |
| --- | --- |

B.

mivel a világot a Covid19-világjárvány sújtja; mivel e világjárványnak a fejlődő országokra és a segítségnyújtás kedvezményezett országaira gyakorolt hatása még mindig nem egyértelmű, és jelentős nyomást gyakorol mind az adományozó országok, mind a magánbefektetők segítségnyújtási kapacitására;

| C. | mivel a Covid19-világjárvány, amely fejlettségi szintjétől függetlenül minden országot érint, egészségügyi, de gazdasági és társadalmi hatással is jár; mivel ez a világjárvány hatással van a fejlesztési együttműködésre, és arra kényszerít, hogy nagyobb hatékonyságot biztosítsunk; |
| --- | --- |

C.

mivel a Covid19-világjárvány, amely fejlettségi szintjétől függetlenül minden országot érint, egészségügyi, de gazdasági és társadalmi hatással is jár; mivel ez a világjárvány hatással van a fejlesztési együttműködésre, és arra kényszerít, hogy nagyobb hatékonyságot biztosítsunk;

| D. | mivel a jelenlegi világjárvány súlyos zavarokat okozott a turizmusban, a tengeri szállításban és más tengeri ágazatokban, és hosszan tartó hatásokat fejthet ki ezekben, valamint negatívan érintette a fejlődő országok, köztük a legkiszolgáltatottabb országok, a fejlődő kis szigetállamok és a legkevésbé fejlett országok gazdaságait; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenlegi világjárvány súlyos zavarokat okozott a turizmusban, a tengeri szállításban és más tengeri ágazatokban, és hosszan tartó hatásokat fejthet ki ezekben, valamint negatívan érintette a fejlődő országok, köztük a legkiszolgáltatottabb országok, a fejlődő kis szigetállamok és a legkevésbé fejlett országok gazdaságait;

| E. | mivel a segélyhatékonyság attól függ, hogyan hajtják végre a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét; mivel még további erőfeszítésekre van szükség a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének teljesítéséhez, különösen az uniós migrációs, kereskedelem-, klíma- és agrárpolitika terén; |
| --- | --- |

E.

mivel a segélyhatékonyság attól függ, hogyan hajtják végre a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét; mivel még további erőfeszítésekre van szükség a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének teljesítéséhez, különösen az uniós migrációs, kereskedelem-, klíma- és agrárpolitika terén;

| F. | mivel az EU és a tagállamok belső és külső politikái a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével összhangban nem gyakorolhatnak negatív hatást a fejlődő országokra; mivel egyre nagyobb hangsúlyt kap az EU külpolitikai érdekeinek előmozdítása; mivel az EU külső támogatásának középpontjában továbbra is a fejlesztés hatékonyságának és eredményességének és a partnerországok igényeinek kell állnia, összhangban az EUMSZ 208. cikkével, amely megállapítja, hogy a szegénység csökkentése és felszámolása a fejlesztési együttműködési politika fő célja; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és a tagállamok belső és külső politikái a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével összhangban nem gyakorolhatnak negatív hatást a fejlődő országokra; mivel egyre nagyobb hangsúlyt kap az EU külpolitikai érdekeinek előmozdítása; mivel az EU külső támogatásának középpontjában továbbra is a fejlesztés hatékonyságának és eredményességének és a partnerországok igényeinek kell állnia, összhangban az EUMSZ 208. cikkével, amely megállapítja, hogy a szegénység csökkentése és felszámolása a fejlesztési együttműködési politika fő célja;

| G. | mivel a fejlesztéshatékonyság elvét és a fejlesztés finanszírozási forrásait úgy kell meghatározni, hogy azok teljesítsék a Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzéseket; |
| --- | --- |

G.

mivel a fejlesztéshatékonyság elvét és a fejlesztés finanszírozási forrásait úgy kell meghatározni, hogy azok teljesítsék a Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzéseket;

| H. | mivel a világ népessége gyorsabban növekszik, mint a bruttó nemzeti jövedelem (GNI), különösen Szubszaharai-Afrikában, ahol a népesség a következő 30 évben várhatóan megkétszereződik, 2050-re 2,1 milliárd lesz, az évszázad végére pedig 3,8 milliárd; mivel az erőteljes gazdasági növekedés ellenére ez növelni fogja a szegénységben élők számát és a munkanélküliséget, ezért sürgősen és hatékonyan támogatni kell a fejlődő országokat a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

H.

mivel a világ népessége gyorsabban növekszik, mint a bruttó nemzeti jövedelem (GNI), különösen Szubszaharai-Afrikában, ahol a népesség a következő 30 évben várhatóan megkétszereződik, 2050-re 2,1 milliárd lesz, az évszázad végére pedig 3,8 milliárd; mivel az erőteljes gazdasági növekedés ellenére ez növelni fogja a szegénységben élők számát és a munkanélküliséget, ezért sürgősen és hatékonyan támogatni kell a fejlődő országokat a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló erőfeszítéseikben;

| I. | mivel az EU–Afrika stratégia az egyenlő felek közötti partnerségen alapul, ami azt jelenti, hogy figyelembe kell venni az afrikai országok gazdasági diverzifikációt, iparosítást, a kormányzati bevételek kiesését és a regionális integrációt érintő szempontjait; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU–Afrika stratégia az egyenlő felek közötti partnerségen alapul, ami azt jelenti, hogy figyelembe kell venni az afrikai országok gazdasági diverzifikációt, iparosítást, a kormányzati bevételek kiesését és a regionális integrációt érintő szempontjait;

| J. | mivel az országok között még mindig nagyon nagyok az egyenlőtlenségek, miközben az egyenlőtlenség negatív hatást gyakorol a segélyhatékonyságra és az eredményességre; |
| --- | --- |

J.

mivel az országok között még mindig nagyon nagyok az egyenlőtlenségek, miközben az egyenlőtlenség negatív hatást gyakorol a segélyhatékonyságra és az eredményességre;

| K. | mivel fontos olyan intézkedéseket életbe léptetni, amelyek célja a közösségek ellenálló képességének kiépítése és növelése, különösen a törékeny helyzetű partnerországokban, a konfliktusok vagy természeti katasztrófák által sújtott országokban és a menekülteket befogadó országokban; |
| --- | --- |

K.

mivel fontos olyan intézkedéseket életbe léptetni, amelyek célja a közösségek ellenálló képességének kiépítése és növelése, különösen a törékeny helyzetű partnerországokban, a konfliktusok vagy természeti katasztrófák által sújtott országokban és a menekülteket befogadó országokban;

| L. | mivel a gyermekek egészsége és jólléte a fejlesztési együttműködési politikák egyik fő célja; |
| --- | --- |

L.

mivel a gyermekek egészsége és jólléte a fejlesztési együttműködési politikák egyik fő célja;

| M. | mivel az EU, amely a tagállamokkal együtt a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) legnagyobb adományozója – amelynek összege 2018-ban 74,4 milliárd EUR-t tett ki, ami a világszerte nyújtott összes hivatalos fejlesztési támogatás közel 57 %-át tette ki – elkötelezett a szegénység és az egyenlőtlenség valamennyi formájának felszámolására irányuló hatékony fejlesztési együttműködés előmozdítása, valamint fejlesztési partnereinek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend megvalósításában való támogatása mellett; mivel 2019-ben az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának tagjai a bruttó nemzeti jövedelmüknek csak 0,3 %-át költötték a hivatalos fejlesztési támogatásra, és csak öt tag teljesítette vagy haladta meg a kiadási célértéket (Egyesült Királyság, Svédország, Dánia, Luxemburg és Norvégia); |
| --- | --- |

M.

mivel az EU, amely a tagállamokkal együtt a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) legnagyobb adományozója – amelynek összege 2018-ban 74,4 milliárd EUR-t tett ki, ami a világszerte nyújtott összes hivatalos fejlesztési támogatás közel 57 %-át tette ki – elkötelezett a szegénység és az egyenlőtlenség valamennyi formájának felszámolására irányuló hatékony fejlesztési együttműködés előmozdítása, valamint fejlesztési partnereinek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend megvalósításában való támogatása mellett; mivel 2019-ben az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának tagjai a bruttó nemzeti jövedelmüknek csak 0,3 %-át költötték a hivatalos fejlesztési támogatásra, és csak öt tag teljesítette vagy haladta meg a kiadási célértéket (Egyesült Királyság, Svédország, Dánia, Luxemburg és Norvégia);

| N. | mivel a fejlesztési együttműködés minden formáját az országos szintű és demokratikus felelősségvállalás és az összehangolás elvének, az eredményekre való összpontosításnak, az inkluzív partnerségeknek, az átláthatóságnak és az elszámoltathatóságnak kell jellemeznie annak biztosítása érdekében, hogy a fejlesztési forrásokat hatékonyan és eredményesen használják fel a fenntartható fejlődési célok megfelelő elérésére; |
| --- | --- |

N.

mivel a fejlesztési együttműködés minden formáját az országos szintű és demokratikus felelősségvállalás és az összehangolás elvének, az eredményekre való összpontosításnak, az inkluzív partnerségeknek, az átláthatóságnak és az elszámoltathatóságnak kell jellemeznie annak biztosítása érdekében, hogy a fejlesztési forrásokat hatékonyan és eredményesen használják fel a fenntartható fejlődési célok megfelelő elérésére;

| O. | mivel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerség (GPEDC) feladata a segélyhatékonyság elveinek előmozdítása; mivel három stratégiai prioritása vezérli a „Cselekvési évtized” elindításához való hozzájárulását, nevezetesen: a fejlesztés hatékonyságának előmozdítása a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtásának felgyorsítása érdekében; jobb partnerségek kialakítása; valamint az intézkedések nyomon követésének kiterjesztése; |
| --- | --- |

O.

mivel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerség (GPEDC) feladata a segélyhatékonyság elveinek előmozdítása; mivel három stratégiai prioritása vezérli a „Cselekvési évtized” elindításához való hozzájárulását, nevezetesen: a fejlesztés hatékonyságának előmozdítása a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtásának felgyorsítása érdekében; jobb partnerségek kialakítása; valamint az intézkedések nyomon követésének kiterjesztése;

| P. | mivel az „Eredményes fejlesztési együttműködés – Jól teljesít az EU? Az EU teljesítményének részletes elemzése” című tanulmány rámutat arra, hogy az uniós tagállamok és az uniós intézmények csökkenő mértékben igazodnak a hatékonysági elvekhez és a kapcsolódó mutatókhoz, különös tekintettel a kiszámíthatóságra, a partnerországok saját nemzeti eredménymérési keretein alapuló mutatók felhasználására, a partnerországok államháztartási gazdálkodási rendszereinek felhasználására, a partnerországok kormányainak a projektértékelésekbe való bevonásával kapcsolatos kötelezettségvállalásra és az átlátható jelentéstételre; |
| --- | --- |

P.

mivel az „Eredményes fejlesztési együttműködés – Jól teljesít az EU? Az EU teljesítményének részletes elemzése” című tanulmány rámutat arra, hogy az uniós tagállamok és az uniós intézmények csökkenő mértékben igazodnak a hatékonysági elvekhez és a kapcsolódó mutatókhoz, különös tekintettel a kiszámíthatóságra, a partnerországok saját nemzeti eredménymérési keretein alapuló mutatók felhasználására, a partnerországok államháztartási gazdálkodási rendszereinek felhasználására, a partnerországok kormányainak a projektértékelésekbe való bevonásával kapcsolatos kötelezettségvállalásra és az átlátható jelentéstételre;

| Q. | mivel az EU fejlesztési politikáinak és partnerségeinek az egyenlő partnerek közötti fenntartható politikai és gazdasági együttműködésen kell alapulniuk, középpontjukban pedig az emberi jogok tiszteletben tartásának kell állnia; mivel a fejlesztési politikáknak figyelembe kell venniük a lakóhely elhagyására kényszerülő emberek, a veszélyeztetett lakosság, valamint a migránsok és menedékkérők helyzetét; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU fejlesztési politikáinak és partnerségeinek az egyenlő partnerek közötti fenntartható politikai és gazdasági együttműködésen kell alapulniuk, középpontjukban pedig az emberi jogok tiszteletben tartásának kell állnia; mivel a fejlesztési politikáknak figyelembe kell venniük a lakóhely elhagyására kényszerülő emberek, a veszélyeztetett lakosság, valamint a migránsok és menedékkérők helyzetét;

| R. | mivel az elhúzódó válság miatt az EU-nak további erőfeszítéseket kell tennie a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés közötti összefüggés kihasználása érdekében, hogy tartós eredményeket érjenek el; |
| --- | --- |

R.

mivel az elhúzódó válság miatt az EU-nak további erőfeszítéseket kell tennie a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés közötti összefüggés kihasználása érdekében, hogy tartós eredményeket érjenek el;

| S. | mivel a támogatások szétaprózódása továbbra is állandó problémát jelent, amely az adományozók és a segélyszervezetek elburjánzásából, valamint tevékenységeik és projektjeik összehangolásának hiányából ered; |
| --- | --- |

S.

mivel a támogatások szétaprózódása továbbra is állandó problémát jelent, amely az adományozók és a segélyszervezetek elburjánzásából, valamint tevékenységeik és projektjeik összehangolásának hiányából ered;

| T. | mivel a programozási folyamat során alapvető fontosságú, hogy a partnerországokban biztosítsák a széles körű konzultációt minden érintett szereplővel: a helyi önkormányzatokkal, a nemzeti parlamentekkel, a civil társadalommal, a helyi nem kormányzati szervezetekkel, a nők szövetségeivel, a marginalizált csoportokkal, az ENSZ-szel és szakosított szerveivel, a kkv-kal és a magánszektorral; |
| --- | --- |

T.

mivel a programozási folyamat során alapvető fontosságú, hogy a partnerországokban biztosítsák a széles körű konzultációt minden érintett szereplővel: a helyi önkormányzatokkal, a nemzeti parlamentekkel, a civil társadalommal, a helyi nem kormányzati szervezetekkel, a nők szövetségeivel, a marginalizált csoportokkal, az ENSZ-szel és szakosított szerveivel, a kkv-kal és a magánszektorral;

| U. | mivel a fejlesztés alulról építkező megközelítése nélkül nem lehet maximalizálni a fejlesztési eredményeket; mivel a partnerországokban helyi szinten megvalósított sikeres projektekkel kapcsolatos konkrét példák és tanácsok jobb megosztása segíteni fog az elvek hatékony érvényesítésében, és a megcélzott eredmények sikeres elérésében; |
| --- | --- |

U.

mivel a fejlesztés alulról építkező megközelítése nélkül nem lehet maximalizálni a fejlesztési eredményeket; mivel a partnerországokban helyi szinten megvalósított sikeres projektekkel kapcsolatos konkrét példák és tanácsok jobb megosztása segíteni fog az elvek hatékony érvényesítésében, és a megcélzott eredmények sikeres elérésében;

| V. | mivel a magánszektor tényleges szerepvállalásának az öt kampalai elven kell alapulnia, nevezetesen: az országok inkluzív felelősségvállalása; eredmények és a megcélzott hatás; inkluzív partnerség; átláthatóság és elszámoltathatóság; valamint a „senki sem maradhat le” elv; |
| --- | --- |

V.

mivel a magánszektor tényleges szerepvállalásának az öt kampalai elven kell alapulnia, nevezetesen: az országok inkluzív felelősségvállalása; eredmények és a megcélzott hatás; inkluzív partnerség; átláthatóság és elszámoltathatóság; valamint a „senki sem maradhat le” elv;

| W. | mivel a partnerországokban számos egyéb szereplő és donor nyújt humanitárius és fejlesztési segélyeket; |
| --- | --- |

W.

mivel a partnerországokban számos egyéb szereplő és donor nyújt humanitárius és fejlesztési segélyeket;

| X. | mivel annak ellenére, hogy az uniós intézmények és a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmi szervezetek jelentős adatmennyiséggel és szakértelemmel rendelkeznek, azt továbbra sem osztják meg kellő mértékben; mivel ezeket az adatokat hozzáférhetőbbé kell tenni, és fel kell használni a politikai döntéshozatalban; |
| --- | --- |

X.

mivel annak ellenére, hogy az uniós intézmények és a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmi szervezetek jelentős adatmennyiséggel és szakértelemmel rendelkeznek, azt továbbra sem osztják meg kellő mértékben; mivel ezeket az adatokat hozzáférhetőbbé kell tenni, és fel kell használni a politikai döntéshozatalban;

| Y. | mivel a háromoldalú együttműködés különösen hatékony a közös kihívásokra reagáló együttműködés javításában, mint amilyenek a fejlődést lelassító és megszakító természeti katasztrófák megelőzése, kezelése és az azt követő helyreállítás, egy szélesebb régió biztonsági kihívásai vagy a kisvállalkozási modellek hozzáigazítása a koronavírus-válság során kialakult új gazdasági kihívásokhoz; |
| --- | --- |

Y.

mivel a háromoldalú együttműködés különösen hatékony a közös kihívásokra reagáló együttműködés javításában, mint amilyenek a fejlődést lelassító és megszakító természeti katasztrófák megelőzése, kezelése és az azt követő helyreállítás, egy szélesebb régió biztonsági kihívásai vagy a kisvállalkozási modellek hozzáigazítása a koronavírus-válság során kialakult új gazdasági kihívásokhoz;

| Z. | mivel a hatékony segélyezési politika megtervezése és végrehajtása megköveteli a segély hatásának és annak az általános környezetnek a mélyebb megértését, amelyben a fejlesztési segély működik; |
| --- | --- |

Z.

mivel a hatékony segélyezési politika megtervezése és végrehajtása megköveteli a segély hatásának és annak az általános környezetnek a mélyebb megértését, amelyben a fejlesztési segély működik;

| AA. | mivel a segélyekre vonatkozó hozzáférhető és megbízható adatok megerősítik a segélyek áramlásának átláthatóságát, és segítik valamennyi fejlesztési partnert tervezési és koordinációs folyamatai során; mivel a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezés (IATI) által szorgalmazott nemzetközi szabványok ezeket az adatokat összehasonlíthatóvá teszik; mivel a fejlesztési eredmények eléréséhez és a fenntartható fejlődési célok érdekében végzett munkához részletes adatokra van szükség a helyi összefüggésekről, egyeztetni kell a megcélzott eredményeket, együttes fellépésre van szükség ezek elérése érdekében, a nyilvánosságnak pedig gyors visszajelzést kell adni az elszámoltathatóság elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

AA.

mivel a segélyekre vonatkozó hozzáférhető és megbízható adatok megerősítik a segélyek áramlásának átláthatóságát, és segítik valamennyi fejlesztési partnert tervezési és koordinációs folyamatai során; mivel a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezés (IATI) által szorgalmazott nemzetközi szabványok ezeket az adatokat összehasonlíthatóvá teszik; mivel a fejlesztési eredmények eléréséhez és a fenntartható fejlődési célok érdekében végzett munkához részletes adatokra van szükség a helyi összefüggésekről, egyeztetni kell a megcélzott eredményeket, együttes fellépésre van szükség ezek elérése érdekében, a nyilvánosságnak pedig gyors visszajelzést kell adni az elszámoltathatóság elősegítése érdekében;

| AB. | mivel a nemek közötti egyenlőség az EU fejlesztési segélyének egyik kulcsfontosságú elve; mivel a fejlesztési politikák eltérő hatást gyakorolnak a nőkre és lányokra; mivel a fejlesztés terén nem állnak rendelkezésre nemek szerint lebontott adatok; |
| --- | --- |

AB.

mivel a nemek közötti egyenlőség az EU fejlesztési segélyének egyik kulcsfontosságú elve; mivel a fejlesztési politikák eltérő hatást gyakorolnak a nőkre és lányokra; mivel a fejlesztés terén nem állnak rendelkezésre nemek szerint lebontott adatok;

| AC. | mivel az egyenlőséget előmozdító segélyezési politikák bizonyítottan eredményesebbek a fenntartható fejlődési célok elérése, nevezetesen a szegénység elleni küzdelem és az oktatás előmozdítása terén; |
| --- | --- |

AC.

mivel az egyenlőséget előmozdító segélyezési politikák bizonyítottan eredményesebbek a fenntartható fejlődési célok elérése, nevezetesen a szegénység elleni küzdelem és az oktatás előmozdítása terén;

| AD. | mivel valós a kockázata annak, hogy a fejlesztési támogatás, a közvetlen külföldi befektetések és a humanitárius segély előnyeit a politikai és gazdasági elitek sajátíthatják ki; mivel ez rámutat arra, hogy olyan fejlesztési együttműködésre van szükség, amelynek célja a politikai gazdaságok átalakítása, különösen a kormányzással, a hatalommegosztással, a társadalmi kirekesztéssel, a társadalmi gondoskodással és az erőforrásokhoz való hozzáféréssel, valamint a globális gazdasággal való együttműködéssel kapcsolatban; mivel ez rámutat arra, hogy a fejlesztési együttműködésen keresztül támogatni kell és elő kell mozdítani a jó kormányzás, a jogállamiság, a hatalmi ágak szétválasztása és az emberi jogok előmozdítása elveit; |
| --- | --- |

AD.

mivel valós a kockázata annak, hogy a fejlesztési támogatás, a közvetlen külföldi befektetések és a humanitárius segély előnyeit a politikai és gazdasági elitek sajátíthatják ki; mivel ez rámutat arra, hogy olyan fejlesztési együttműködésre van szükség, amelynek célja a politikai gazdaságok átalakítása, különösen a kormányzással, a hatalommegosztással, a társadalmi kirekesztéssel, a társadalmi gondoskodással és az erőforrásokhoz való hozzáféréssel, valamint a globális gazdasággal való együttműködéssel kapcsolatban; mivel ez rámutat arra, hogy a fejlesztési együttműködésen keresztül támogatni kell és elő kell mozdítani a jó kormányzás, a jogállamiság, a hatalmi ágak szétválasztása és az emberi jogok előmozdítása elveit;

| AE. | mivel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) becslése szerint a fejlődő országoknak 1 billió USD-re van szükségük a Covid19 utáni adósságcsökkentésre; mivel a Világbank, az IMF, a G20-ak és a G7-ek állami adósságelengedési intézkedéseket vezettek be a világ legszegényebb országai számára; mivel ezeket az intézkedéseket végig kell vinni, hogy a fejlesztési segély eredményesen meg tudja valósítani a fenntartható fejlődési célokat a fejlődő országokban olyan területeken, mint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a felelősségteljes kormányzás és az alapvető emberi jogok; |
| --- | --- |

AE.

mivel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) becslése szerint a fejlődő országoknak 1 billió USD-re van szükségük a Covid19 utáni adósságcsökkentésre; mivel a Világbank, az IMF, a G20-ak és a G7-ek állami adósságelengedési intézkedéseket vezettek be a világ legszegényebb országai számára; mivel ezeket az intézkedéseket végig kell vinni, hogy a fejlesztési segély eredményesen meg tudja valósítani a fenntartható fejlődési célokat a fejlődő országokban olyan területeken, mint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a felelősségteljes kormányzás és az alapvető emberi jogok;

| AF. | mivel az EU tengerentúli területei, a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek révén valamennyi óceánon jelen van, és alapvető fontosságú, hogy olyan regionális stratégiákat dolgozzon ki, amelyek a lehető legteljesebb mértékben figyelembe veszik a helyi szinten megjelenő igényeket; |
| --- | --- |

AF.

mivel az EU tengerentúli területei, a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek révén valamennyi óceánon jelen van, és alapvető fontosságú, hogy olyan regionális stratégiákat dolgozzon ki, amelyek a lehető legteljesebb mértékben figyelembe veszik a helyi szinten megjelenő igényeket;

| AG. | mivel a helyi önkormányzatoknak központi szerepet kell játszaniuk a fenntartható fejlődési célok elérésében, és a decentralizált együttműködésnek kell az EU fejlesztési stratégiájának középpontjában állnia; |
| --- | --- |

AG.

mivel a helyi önkormányzatoknak központi szerepet kell játszaniuk a fenntartható fejlődési célok elérésében, és a decentralizált együttműködésnek kell az EU fejlesztési stratégiájának középpontjában állnia;

| AH. | mivel a fejlesztési politikáknak figyelembe kell venniük az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást a kiszolgáltatott népesség elvándorlása és a társadalmi egyenlőtlenségek súlyosbodása tekintetében, valamint a szegénység felszámolása céljából; |
| --- | --- |

AH.

mivel a fejlesztési politikáknak figyelembe kell venniük az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást a kiszolgáltatott népesség elvándorlása és a társadalmi egyenlőtlenségek súlyosbodása tekintetében, valamint a szegénység felszámolása céljából;

| AI. | mivel a fejlődő országoknak az illegális pénzügyi mozgások, ezen belül az adócsalás miatt kieső jövedelme több mint kétszerese annak az összegnek, mint amit a hivatalos külső forrásokon, ezen belül a fejlesztési segélyen keresztül kapnak; |
| --- | --- |

AI.

mivel a fejlődő országoknak az illegális pénzügyi mozgások, ezen belül az adócsalás miatt kieső jövedelme több mint kétszerese annak az összegnek, mint amit a hivatalos külső forrásokon, ezen belül a fejlesztési segélyen keresztül kapnak;

| AJ. | mivel az uniós intézmények csökkenő mértékben használják az országok saját eredménymérési kereteit és tervezési eszközeit (költségvetés-politikai irányítás), pedig azoknak jelentős szerepük van a hatékony fejlesztési együttműködésben, valamint a fenntartható fejlődési célok és a nemek közötti egyenlőség elérésében, mivel pozitívan hatnak a nemek közötti egyenlőség szempontjának általános érvényesítésére; mivel e tekintetben nagyobb kötelezettségvállalásra van szükség; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az uniós intézmények csökkenő mértékben használják az országok saját eredménymérési kereteit és tervezési eszközeit (költségvetés-politikai irányítás), pedig azoknak jelentős szerepük van a hatékony fejlesztési együttműködésben, valamint a fenntartható fejlődési célok és a nemek közötti egyenlőség elérésében, mivel pozitívan hatnak a nemek közötti egyenlőség szempontjának általános érvényesítésére; mivel e tekintetben nagyobb kötelezettségvállalásra van szükség;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a hatékonyság azt jelenti, hogy erősebb és jobb hatást kell elérni, meg kell valósítani a fenntartható fejlődési célokat, és senkit sem szabad hátrahagyni; úgy véli, hogy amennyiben az európai fejlesztési támogatást összehangolják a partnerországok saját erőfeszítéseivel és helyi igényeivel, valamint más adományozók tevékenységével, azt partnereik intézményein és rendszerein, valamint a helyi szereplőkön és a civil társadalmon keresztül nyújtják, és inkluzív és méltányos politikai folyamatok révén elfogadott prioritásokat támogatnak, biztosítva az országok demokratikus bevonását, a hatás erősebb, gyorsabb és fenntarthatóbb lesz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak – mint a világ legnagyobb adományozójának és a szabályokon alapuló multilateralizmus és demokrácia fontos nemzetközi szereplőjének – összehangolt módon kell használnia eszközei és segélyezési módozatai hatékony eszköztárát a feladatok megosztása és a segélyek szétaprózódásának elkerülése érdekében, és meg kell határoznia azokat a prioritásokat, amelyek esetében a legnagyobb hozzáadott értéket tudja biztosítani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a segélyhatékonyság és -eredményesség elveinek alkalmazásában annak érdekében, hogy a partnerországokban valós hatást érjen el és teljesüljenek a fenntartható fejlődési célok, valamint senkit se hagyjanak hátra; e tekintetben hangsúlyozza azt a hatást, amit a fejlesztési segélyek és a közvetlen külföldi befektetések Unió általi alkalmazása gyakorolhat a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kiváló okainak kezelésére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési politikáról szóló új európai konszenzus szakpolitikai célkitűzéseit stratégiaibb és célzottabb módon kell végrehajtani minden partnerországban, a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés közötti összefüggés megközelítésének alkalmazásával és tiszteletben tartva a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét; hangsúlyozza, hogy a segélyprogramokat össze kell kapcsolni az államadósság fenntarthatóságának elemzésével, és mérlegelni kell a parlamenti felügyelet megerősítésének szükségességét a partnerországban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak szorosan figyelemmel kell kísérnie a pénzeszközök felhasználását, és minden szükséges intézkedést meg kell hoznia, hogy elkerülje a támogatási pénzeszközök helytelen felhasználását, biztosítva a fejlesztési együttműködés során szakpolitikai céljainak és értékeinek betartását; hatékony mechanizmusok bevezetését szorgalmazza, hogy alaposan ellenőrizni lehessen e pénzeszközök végleges rendeltetését, és értékeljék a finanszírozásban részesülő projekteket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a jó kormányzás döntő tényező a segélyek igazságos és megfelelő elosztásában, és rámutat, hogy a fenntartható fejlődési célok elérése, és ezáltal az alapok hatékonysága nagymértékben függ attól, hogy a partnerországok mennyire képesek tisztességes és átlátható módon felhasználni az alapokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja az EU-t, hogy közvetlenül vegye fel a kapcsolatot és alakítson ki inkluzív fenntartható partnerségeket a migráció származási és tranzitországaival az egyes országok sajátos szükségletei és a migránsok egyedi körülményei alapján; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerség (GPEDC) elvei a korábbi fejlesztési stratégiákból és gyakorlatokból – a sikerekből és a kudarcokból – levont fontos és tartós tanulságokra épülnek, és hogy ezek az elvek továbbra is a többoldalú együttműködés és koordináció fontos megnyilvánulásai, amelyek fenntartására az EU kötelezettséget vállalt; felszólítja a Bizottságot, hogy a GPEDC-ben és az OECD DAC-ban meglévő tagságát, valamint a nemzetközi fórumokon és a nemzetközi pénzügyi intézmények irányítási struktúráiban meglévő befolyását felhasználva erősítse tovább a hatékonysági elveket, és ösztönözze, hogy a fejlesztési együttműködésben részt vevő valamennyi szereplő a fejlesztési együttműködés minden formájában betartsa és végrehajtsa azokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri, hogy a hatékony fejlesztési együttműködést önmagában az uniós együttműködésen keresztül nem lehet megvalósítani, és csak akkor lehet valóban eredményes, ha minden fejlesztési szereplő együttműködik; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy amikor más szereplők nem tartják tiszteletben és nem érvényesítik a hatékonysági elveket az együttműködési programokban, az ebből eredő szétaprózódás és a partnerország rendszereinek megkerülése csökkenti általában a segítségnyújtás, ezen belül pedig az uniós segély hatékonyságát és hatását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy legalább kétévente tegyen közzé jelentést a segélyhatékonyság terén elért eredményekről, amely kiterjed a közös tervezésre, a közös végrehajtásra és a közös eredményekre vonatkozó keretekre, valamint az uniós intézmények, a tagállamok és a helyi és regionális önkormányzatok intézkedéseire; hangsúlyozza, hogy e jelentésnek közösen elfogadott célokon és szakpolitikai célkitűzéseken, nevezetesen a fenntartható fejlesztési célokon és a konszenzuson kell alapulnia; felhívja a Bizottságot, hogy e jelentés elkészítése során konzultáljon az érdekelt felekkel, és terjessze azt a Parlament elé; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fokozzák az EU és tagállamai közötti közös programozást; rámutat, hogy az országok szintjén az EU-nak és a tagállamoknak túl kell lépniük a meglévő kétoldalú fejlesztési prioritások és intézkedések puszta megerősítésén, és egységes közös európai hangot kell kialakítaniuk a stratégiai kérdésekben a partnerországokkal folytatott politikai és szakpolitikai párbeszéd során, figyelembe véve adott esetben az Unió partnereiként eljáró regionális integrációs testületeket és az olyan innovatív finanszírozási módszereket is, mint a támogatásötvözés és a garanciák; egyértelmű, végrehajtható kötelezettségvállalásokra szólít fel, számba véve a korábbi stratégiákat és gyakorlatokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kihívások és a lehetőségek azonosítása érdekében az EU a helyszínen rendszeresen találkozzon a tagállamok képviselőivel, a végrehajtó ügynökségekkel, a nemzetközi szervezetekkel, a helyi és regionális önkormányzatokkal és a civil társadalmi szervezetekkel az adott partnerországokban, és hogy az ezt követő közös válasz és végrehajtás megfeleljen az azonosított igényeknek; rámutat, hogy a közös programozás a missziók vezetőinek irányítása alatt sikeresnek bizonyult a politikai, kereskedelmi, fejlesztési és biztonsági stratégiák közötti szakpolitikai koherencia terén; felszólítja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy vegyenek részt a közös végrehajtásban és értékelésben, és közös elszámoltathatósági mechanizmusokat kér a polgárok irányában; szorgalmazza, hogy az EU működjön együtt azokkal a nem hagyományos adományozókkal, amelyek bizonyítani tudják, hogy betartják a segélyhatékonysági elveket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli a 2020. június 8-i tanácsi következtetéseket, amelyek kiemelik „annak fontosságát, hogy az »Európa együtt« megközelítésben részt vevő valamennyi szereplő összehangolja a tevékenységeit, és részt vegyen az országos szinten, az EU-n belül, a partnerországokban, valamint a globális és multilaterális fórumokon folytatott tájékoztatási és kommunikációs erőfeszítésekben”; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jövőben minden fejlesztési vonatkozású intézkedéssel, programozással és végrehajtással összefüggésben kövessék ezt a megközelítést; megismétli a 2013-ban (32) és 2017-ben (33) megfogalmazott kérését, és felkéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 209. és 210. cikke alapján nyújtson be javaslatot az uniós fejlesztési segélyt adományozók koordinációjáról szóló jogi aktusra vonatkozóan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) jövőbeli végrehajtására tekintettel az EU, annak tagállamai és az EU fejlesztésfinanszírozási partnerei általi közös programozásnak és végrehajtásnak a segélyhatékonysági elvekre kell épülnie; rámutat a stratégiai prioritások közös meghatározásának és a programozást megelőző szakaszban a beruházási igények/hiányosságok azonosításának fontosságára, amelyet követően meg vizsgálni, hogy miként lehet optimalizálni az uniós intézmények eszköztárának különböző módozatait, beleértve a támogatásokat, a költségvetési támogatást és az EBB-hiteleket, valamint a tagállami finanszírozást; ezzel kapcsolatban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a legkevésbé fejlett országok esetében nő a kötött segélyek aránya, és megismétli, hogy a segélyek feltételekhez kötésének megszüntetése 15–30 %-kal csökkentheti a költségeket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy e módozatok programozása és végrehajtása összehangolt legyen, stratégiailag igazodjon a partnerországok prioritásaihoz és folyamataihoz, és a fenntartható fejlődési célok elérése céljából átalakító erejű eredmények és hatások elérésére összpontosítsanak az egyes partnerországok sajátos környezetében; hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni az önfenntartó piacok létrehozását, és biztosítani kell, hogy a programozást megelőző szakaszban figyelembe vegyék a jó kilépési gyakorlatokat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a konszenzussal összhangban gyorsítsák fel a hivatalos fejlesztési támogatásaik feltételekről való leválasztására irányuló erőfeszítéseiket, és a fejlesztési együttműködés minden szereplőjét, köztük a feltörekvő gazdaságokat is bátorítsák arra, hogy ugyanezt tegyék; bátorítja a helyi beszerzést és felelősségvállalást; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a Parlament Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközzel (NDICI) kapcsolatos megbízatása olyan rendelkezéseket követel meg, amelyek javítják a pénzügyi szereplők emberi jogi, környezetvédelmi és szociális megfelelését, amikor az EFFA+ és a külső tevékenységi garancia keretében vegyes finanszírozású garanciamechanizmusokat alkalmaznak; emlékeztet arra, hogy a Parlament álláspontja szerint az EFFA+ és a külső tevékenységi garancia keretében nyújtott finanszírozás 45 %-át olyan beruházásokra kell fordítani, amelyek hozzájárulnak a klímavédelmi célkitűzésekhez, a környezetközpontú irányításhoz és a környezetvédelemhez, a biodiverzitáshoz és az elsivatagosodás elleni küzdelemhez, és a teljes pénzügyi keretösszeg 30 %-át az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz kell rendelni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EU nagyratörő környezetvédelmi és éghajlat-politikai célokat tűzött ki maga elé, és kéri, hogy szoros együttműködés révén támogassa a partnerországokat annak érdekében, hogy segítse őket saját éghajlati és környezetvédelmi céljaik és stratégiáik megvalósításában, mind a szerződésben rögzítettek, mind pedig a saját maguk által meghatározott célok és stratégiák elérésében, mivel saját forrásaik fenntartható felhasználása számos partnerország gazdaságának alapja, és elengedhetetlen a fenntartható fejlődési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja az uniós intézményeket, a tagállamokat és a fejlesztési együttműködésben aktív más állami és nem kormányzati szereplőket, hogy osszák meg bizonyítékaikat és tapasztalataikat azokról a fejlesztési beavatkozásokról, amelyek sikeresnek bizonyultak, illetve amelyek kudarcot vallottak, végrehajtásuk nehéznek bizonyult vagy nem hozták meg a kívánt hatást; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az európai fejlesztésfinanszírozási struktúrával foglalkozó „bölcsek” magas szintű munkacsoportjának független jelentését, és szorgalmazza egy Európai Beruházási és Fenntartható Fejlesztési Bank létrehozását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy az összes közkiadás – köztük a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) – elszámoltathatósága Európában és a partnerországokban egyaránt létfontosságú; úgy véli, hogy az elszámoltathatósághoz erős intézményekre van szükség, és hogy az európai hivatalos fejlesztési támogatásra vonatkozó egyértelmű és elfogadott célok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a nyilvánosság továbbra is támogassa az EU fejlesztési együttműködési törekvéseit; emlékeztet, hogy a civil társadalommal és a nem kormányzati szervezetekkel kialakított partnerségek és együttműködés javíthatja a hivatalos fejlesztési támogatással kapcsolatos közkiadások elszámoltathatóságát; rámutat a civil társadalmi szervezetek szerepére a fenntartható fejlődési célok eléréséhez szükséges források mozgósításában; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az elszámoltathatósághoz átlátható és szilárd eljárásokra, valamint a hatékonyságra és a kimutatható eredmények elérésére való törekvésre, alapos előzetes és utólagos értékelésre, a kudarcok kritikai elemzésére, valamint a hatékony és fenntartható eredmények elérésének módjára vonatkozó ismeretek elsajátítására van szükség; ezért felszólítja a Bizottságot a hatásmutatók európai szintű szabványosításának koordinálására, hogy összehasonlítsák a projektek hatékonyságát és eredményességét a tagállamok között; |
| --- | --- |

21.

| 22. | arra bátorítja a kedvezményezett országok parlamentjeit, hogy fogadjanak el a fejlesztési segéllyel kapcsolatos nemzeti szakpolitikai intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsák az adományozók elszámoltathatóságát és a kedvezményezett kormányok, köztük a helyi önkormányzatok felelősségvállalását is, továbbá hogy felszámolják a korrupciót és a segélyek pazarlásának minden formáját, és javítsák a költségvetés-támogatás fogadásának feltételeit, hosszú távon pedig csökkentsék a segélyektől való függést; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az uniós hivatalos fejlesztési támogatás még inkább az egyenlőtlenségek csökkentésére, a szegénység felszámolására és arra összpontosítson, hogy senki se maradjon le; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az országok által irányított stratégiákra és a kapacitásépítésre nyújtott hatékony és eredményes segélyek csökkentik a gyermekhalandóságot, és hogy a gyermekek jóllétébe történő befektetésnek alapvető szerepe van a szegénység ördögi körének megtörésében, ideértve a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelmet is; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy az EU partnerországai számára döntő fontosságú az eredményalapú megközelítések alkalmazása, ami alapvető eleme annak, hogy polgáraik számára képesek legyenek megvalósítani a fenntartható fejlődési célokat; rámutat azonban annak fontosságára, hogy figyelembe vegyék a partnerországokban – különösen a legkevésbé fejlett országokban és az instabil országokban – fennálló sajátos helyzetek és kihívások sokféleségét; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák és használják a partnerországok saját nemzeti eredménymérési kereteit, valamint monitoring- és statisztikai rendszereit, és minden szakaszban vonják be az összes érintett szereplőt: a helyi hatóságokat, a nemzeti parlamenteket, a civil társadalmat, például a női szövetségeket és a marginalizált csoportokat, valamint a magánszektort, különös tekintettel a kkv-kra; hangsúlyozza, hogy a helyi civil társadalmi szervezetek kapacitásépítésébe történő befektetés a hatékony segélyezés alapvető előfeltétele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy a fejlesztési támogatás hatékonysága és eredményessége egyes területeken nehezen mérhető, de felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megfelelő értékelési mutatókat, és az eredményeket használja fel a fejlesztési támogatás hatékonyságára és eredményességére vonatkozó országspecifikus információk elkészítéséhez, valamint a legjobb gyakorlatokon alapuló megközelítések kidolgozásához; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák az átlátható adatáramlás iránti elkötelezettségüket az adatmegjelenítésbe, a statisztikai jelentéstételbe és a nyílt adatok közzétételébe való folyamatos beruházás, az IATI-hoz (a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezés standardja) hasonló nemzetközi szabványok alkalmazása, valamint az EU Aid Explorer rendszeres frissítése és fejlesztése révén; az erőfeszítések uniós szintű fokozására bátorít az uniós fejlesztési segélyek kiadásaira vonatkozó adatok és jelentések nyilvános hozzáférhetőségének és terjesztésének biztosítása érdekében; e tekintetben megismétli, hogy a Bizottságnak az adott évre vonatkozó mentesítési eljárás megkezdése előtt közzé kell tennie az Európai Unió külső tevékenységeinek finanszírozására szolgáló eszközök végrehajtásáról szóló éves jelentést; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvető fontosságú a fenntartható fejlődés szempontjából, és hogy a partnerországokban a nőkkel és lányokkal szembeni megkülönböztetés és erőszak elleni küzdelem terén elért eredményeket a segélyhatékonyság alapvető szempontjának kell tekinteni; emlékeztet, hogy a fejlesztési együttműködésnek eltérő hatása lehet a lányokra és a fiúkra, valamint a férfiakra és nőkre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, valamint az összes fejlesztési partnert, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő célzott megközelítés fokozott alkalmazása révén kezeljék prioritásként a nemek közötti egyenlőséget; hangsúlyozza továbbá, hogy összehasonlítható és nemek szerint lebontott adatokat kell gyűjteni a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó célokról szóló uniós jelentéstétel átfogó és harmonizált megközelítésének előmozdítása érdekében, valamint hogy támogatni kell a nőket azért, hogy közösségeikben és azon túl is a fejlesztés hajtóerőivé váljanak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogatásaikat jobban hangolják össze a hatékonysági elvekkel és a kapcsolódó mutatókkal, különös tekintettel a kiszámíthatóságra, a partnerországok saját nemzeti eredménymérési keretein alapuló mutatók felhasználására, a partnerországok államháztartási gazdálkodási rendszereinek felhasználására, továbbá a partnerországok kormányainak a projektértékelésekbe való bevonásával kapcsolatos kötelezettségvállalásra és az átlátható jelentéstételre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben racionalizálják a közös európai segélyezési célkitűzésekkel rendelkező támogatásaikat, hogy javítsák az uniós fejlesztéspolitika egészének hatékonyságát; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katalitikus és horizontális megközelítést támogat, amely decentralizált és alulról felfelé építkező igényfelmérésekre és programozásra épül, előnyben részesíti a helyi felelősségvállalást, és amely a helyzet alapos elemzésén, valamint az egyes partnerországok civil társadalmával és más érdekelt feleivel folytatott konzultáción alapul, szoros együttműködésben a helyi közösségekkel és szervezetekkel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ösztönzi a Dél-Dél és a háromoldalú együttműködés megerősítését, többek között a hatékonyabb regionális együttműködésre és integrációra összpontosító projektek esetében, valamint a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek hatékonyabb bevonását az európai fejlesztési együttműködésnek a saját földrajzi területükön, a kormányzás valamennyi szintjén történő végrehajtásába a fenntartható fejlődési célok megvalósítása és a Covid19-világjárványból való kilábalás támogatása érdekében; hangsúlyozza, hogy adott esetben foglalkozni kell a közepes jövedelmű országok kapacitásaival, beleértve azokat az országokat is, amelyek nemrégiben kerültek le az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának a hivatalos fejlesztési támogatásban részesülőket felsoroló listájáról; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési támogatás hatékonyabbá tétele, a tartós eredmények elérése és a helyi szükségletek kielégítése érdekében – különösen az elhúzódó válságok és a válságot követő helyzetek összefüggésében – feltétlenül javítani kell a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési támogatás koordinációját, és meg kell erősíteni a humanitárius támogatás és a fejlesztés közötti kapcsolatot, valamint annak a fejlődő országok békéjével és biztonságával kapcsolatos fellépésekhez kötődő kapcsolatát; felszólítja az EU-t, hogy dolgozzon ki egy ilyen megközelítést; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri a kiszámítható és rugalmas finanszírozás, ezen belül az elhúzódó válságok esetén alkalmazott többéves humanitárius finanszírozás, valamint a fejlesztési segélyprogramok értékét, amelyek képesek alkalmazkodni az előre nem látható humanitárius válságokhoz; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megerősítsék a civil társadalmi szervezetek mint a fejlesztésben szerepet vállaló független felek szerepét; hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezeteket támogató és nyílt környezet összeegyeztethető a nemzetközileg elfogadott jogokkal, és maximalizálja a civil társadalmi szervezetek által a fejlődéshez nyújtott hozzájárulást; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos partnerországban egyre kisebb teret hagynak a civil társadalmi szervezeteknek; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa a civil társadalmi szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférését, többek között a partnerországokban is; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza a bevált gyakorlatok cseréjének, valamint az EU és a partnerországokban segítséget nyújtó egyéb szereplők – például az ENSZ és ügynökségei – közötti szakpolitikai és cselekvési koordinációnak és együttműködésnek a fontosságát; hangsúlyozza, hogy ennek még nagyobb jelentősége van a sérülékeny helyzetű partnerországokban, a konfliktusok vagy természeti katasztrófák által sújtott országokban és a menekülteket befogadó országokban; ezzel összefüggésben elengedhetetlennek tartja, hogy a közösségek ellenálló képességét helyezzék a középpontba, és támogassák azokat az intézkedéseket, amelyek célja a kockázatokkal kapcsolatos tájékoztatásra épülő programok és a veszélyhelyzetekkel kapcsolatos képzési programok kidolgozása, a közösségek részvételének előmozdítása és a partnerségek erősítése; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az együttműködést a partnerországok helyi hatóságaival, de az EU-n belül is; felhívj arra, hogy a költségvetés-támogatás támogatási módozatként szubnacionális szinten is felhasználható legyen, valamint hogy a különböző kormányzati szintek és régiók közötti újraelosztási mechanizmusokat dolgozzanak ki azzal az elsődleges célkitűzéssel, hogy csökkentsék az országokon belüli eltéréseket és egyenlőtlenségeket, biztosítva, hogy senki se maradjon le; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza az egyház és a missziós szervezetek szerepét a humanitárius és fejlesztési támogatásban, valamint a helyben betöltött fontos szerepüket, mivel ezek a fejlesztés és a segélyezés területén működő legnagyobb nem kormányzati szervezetek; hangsúlyozza, hogy a rászoruló helyiek elérésének gyakran a leghatékonyabb módja az, ha együttműködnek a fejlődő országok számos helyi közösségének vallási vezetőivel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri a civil társadalom mint partner alapvető szerepét mind a konzultációs folyamatban, mind pedig szolgáltatóként; ennek fényében felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az inkluzív fejlesztési partnerségek megvalósítása érdekében ismerjék el és erősítsék meg a civil társadalom szerepét; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a kkv-kra, a mezőgazdasági kistermelőkre és a nők emancipációjára, mivel ez a megközelítés különösen hatékonynak bizonyult a szegénység és az egyenlőtlenségek csökkentésében, valamint a civil társadalom és a közösségek megerősítésében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | elismeri, hogy a magánszektor szerepvállalása – helyi, nemzeti, kétoldalú és nemzetközi szinten egyaránt – fontos a fenntartható fejlődési célok eléréséhez, a további fejlesztési finanszírozás mozgósításához, valamint a gazdasági fejlődés, a növekedés és a jólét felé való átmenethez; |
| --- | --- |

42.

| 43. | erőfeszítésekre szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a magánszektor igazodjon a fejlődő országok nemzeti kormányainak és civil társadalmának fejlesztési prioritásaihoz és a helyi lakosság – különösen a marginalizált és a kiszolgáltatott csoportok – szükségleteihez, valamint hogy a magánszektor fejlesztési együttműködésben való részvétele igazodjon a hatékonysági elvekhez és a kampalai elvekhez, miközben javítja a közvetlen külföldi befektetések és a globális értékláncok átláthatóságát, nyomon követését, értékelését és elszámoltathatóságát, valamint az emberi jogok és az átvilágítás elveinek tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja az európai intézményeket és szerveket a fejlődő országok magánszektorával való partnerségekre és szövetségekre irányadó világos, strukturált, átlátható és elszámoltatható keret létrehozására és hangsúlyozza, hogy a magánszektor megnövekedett szerepével párhuzamosan fontos az intézményi kapacitások fejlesztése is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy mindezeknek a szereplőknek, többek között a magánszektornak is, hozzá kell járulniuk a menetrend eredményességéhez a részvételen alapuló szerepvállaláson, a tervezésen és a végrehajtáson, a kölcsönös elszámoltathatóságon és az átláthatóságon, valamint a nyomon követésen és az értékelésen keresztül; hangsúlyozza, hogy az adományozóknak javítaniuk kell a kiszámíthatóságot és a gyorsaságot, amikor ezekkel a szereplőkkel mint végrehajtó partnerekkel és alapvető szolgáltató partnerekkel dolgoznak, hogy valóban elérjék a lakosság legveszélyeztetettebb csoportjait; |
| --- | --- |

45.

| 46. | annak biztosítására kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlesztési partnerségekben részt vevő magánszektorbeli szereplők a projektek teljes időtartama alatt tartsák be a vállalatok emberi jogi és környezetvédelmi elszámoltathatóságának alapelveit, összhangban az ENSZ emberi jogokról szóló globális megállapodásával, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel, az ILO alapvető munkaügyi normáival, valamint az ENSZ korrupció elleni egyezményével; megismétli a vállalkozások kötelező átvilágítását támogató uniós jogi keretre irányuló felhívását, annak biztosítása érdekében, hogy az uniós befektetők nemzetközi és helyi szinten felelősen járjanak el, és hozzájáruljanak a helyi fejlődéshez a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megismétli, hogy a magánszektor által nyújtott fejlesztési támogatásnak tiszteletben kell tartania az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket, az ILO normáit és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásait; hangsúlyozza továbbá, hogy kötelezettséget kell vállalnia a jó kormányzás biztosítására, a szegénység csökkentésére és a fenntartható beruházásokon keresztül a jóllét megteremtésére, valamint az egyenlőtlenségek csökkentésére, az emberi jogok és a környezetvédelmi normák előmozdítására és a helyi közösségek felelősségvállalásának ösztönzésére; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy a donor és a kedvezményezett közötti dinamikától való eltávolodás és a partnerországok fejlesztési prioritásokkal kapcsolatos felelősségvállalásának megerősítése céljából a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében az uniós fejlesztési stratégia keretének konkrét intézkedéseket kell tervbe vennie a partnerországok erőforrásai fokozott mozgósításának támogatására, így például a korrupció elleni küzdelem támogatása és a progresszív adórendszer kialakítása, valamint az adókikerülés és az adókijátszás leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözli, hogy az EU különböző fejlesztésfinanszírozási eszközöket használ a szegénység felszámolására és a fenntartható fejlődési célok elérésére; hangsúlyozza, hogy a donoroknak elsőbbséget kell biztosítaniuk a támogatásokon alapuló finanszírozásnak, különösen a legkevésbé fejlett országokban, egy olyan környezetben, ahol a Covid19-világjárvány előtt a szegényebb országok már több pénzt költöttek az adósságszolgálatra, mint az egészségügyi szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

49.

| 50. | megjegyzi, hogy a Bizottság más támogatási módok kárára egyre jelentősebb szerepet szán a vegyes finanszírozású garanciamechanizmusoknak az uniós fejlesztéspolitikában; hangsúlyozza, hogy miközben a vegyes finanszírozás gyorsan bővült, kevés bizonyíték van annak fejlesztési hatására, mivel a vegyes finanszírozás legnagyobb része jelenleg a közepes jövedelmű országokat éri el, és csak kis hányada jut a legkevésbé fejlett országoknak; kiemeli az Európai Számvevőszék részéről az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) Bizottság általi végrehajtásának kezeléséről és hatékonyságáról megfogalmazott kritikus véleményt; ennek megfelelően felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy óvatos megközelítést alkalmazzanak a vegyes finanszírozással kapcsolatban, és biztosítsák, hogy a támogatásötvözésen keresztül mobilizált összes finanszírozás megfeleljen a fejlesztéshatékonyság elveinek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | arra bátorítja az EU-t, hogy támogassa a partnerországokat az intelligens, célzott és alkalmazkodóképes politikák megvalósításában, amelyek segíthetnek a fenntartható fejlődési célok lehető leghatékonyabb elérésében; e tekintetben emlékeztet, hogy a kutatás-fejlesztés (K+F) döntő szerepet játszik abban, hogy a helyi gazdaságok minden szektorában pozitív átgyűrűző hatásokkal táplálja az innovációt és a vállalkozói szellemet; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a globális ellátási láncokkal szembeni autonómia erősítése érdekében erősítsék meg a K+F területén való együttműködést, és fokozzák a helyi stratégiai termelőkapacitásokkal kapcsolatos beruházásokat, különös tekintettel az egészségügyre, beleértve a legújabb biogyógyszereket is; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek fontos szerepét az igények azonosításában és abban, hogy közvetlenül a szegényeknek, a hátrányos helyzetűeknek és a veszélyeztetetteknek nyújtsák a fejlesztési segélyt; azonban jobb koordinációt szorgalmaz a nem kormányzati szervezetek között szétosztott támogatások és más donorok között, hogy biztosítsák a támogatás kiszámíthatóságát, és elkerüljék annak elaprózódását, az egymást átfedő intézkedéseket, valamint az úgynevezett „segélyezési árvák”, azaz a fejlesztési közösség által elhanyagolt országok előfordulását; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felszólítja az Európai Bizottságot annak újraértékelésére, hogy az uniós finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozó adminisztratív kötelezettségek arányosak-e; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy az uniós támogatások egyre kevésbé alkalmasak és vonzóak a nem kormányzati szervezetek számára, mégpedig a támogatott költségeket szűkítő követelmények, valamint az egyre nagyobb adminisztratív és ellenőrzési terhek miatt; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kisebb projektek végrehajtása céljából vegye fel a kapcsolatot és építsen hálózatot a megbízható nem kormányzati szervezetekkel, például a helyi civil szervezetekkel, az egyházakkal, a vallási alapon működő szervezetekkel, valamint a tagállamok szakosított intézményeivel; |
| --- | --- |

54.

| 55. | újból megerősíti, hogy a különböző nagyságrendű fontos helyi és nemzeti projektek helyi és nemzeti infrastruktúráiba történő beruházások kínálják a leghatékonyabb eszközt arra, hogy a segély ösztönözze és erősítse a gazdasági és társadalmi fejlődést a lakosság egésze számára; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy az adósságkönnyítési intézkedéseket a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) további igénybevételével kell összekapcsolni; kéri, hogy a multilaterális és kereskedelmi adósságot vonják be a G20 adósságszolgálat felfüggesztésére irányuló kezdeményezésébe (DSSI); hangsúlyozza, hogy biztosítani kell valamennyi hitelező, köztük a Világbank és más multilaterális fejlesztési bankok, valamint a magánhitelezők részvételét a DSSI-ben és minden további adósságkönnyítő programban; felszólít egy multilaterális adósságrendezési mechanizmus létrehozására a Covid19-válság hatásának és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend finanszírozási követelményeinek kezelése érdekében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a figyelmet a helyi személyzetnek és a helyi szereplőknek biztosított képzési programok rendkívül fontos szerepére, hogy biztosítsák az EU által a partnerországokban támogatott projektek folytonosságát, ezáltal növelve a felelősségvállalást és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza az ODA kulcsfontosságú szerepét a fejlesztéshatékonysági menetrend teljesítésében; hangsúlyozza, hogy az ODA rugalmasabb, kiszámíthatóbb és számonkérhetőbb, mint a fejlesztéshez esetlegesen hozzájáruló egyéb pénzáramlások; óva int a hivatalos fejlesztési támogatási kritériumok azzal a céllal történő enyhítésétől, hogy a fejlődő országokban a fenntartható fejlődés előmozdításához közvetlenül kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadásokat fedezzenek; |
| --- | --- |

58.

| 59. | megismétli azon kérését, hogy a Tanács és a tagállamok határozzanak meg egyértelmű menetrendet az ODA költségvetésének a GNI 0,7 %-ára történő emelésére vonatkozó célkitűzés elérésére, beleértve azt a nemzetközi kötelezettségvállalást is, hogy a GNI 0,15–0,2 %-át a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják, valamint hogy a Bizottság terjesszen elő konkrét cselekvési tervet, amely meghatározza, hogy miként lehet további forrásokat mozgósítani a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében; hangsúlyozza, hogy a támogatás hatékonysága nem helyettesíti a megfelelő támogatási volument, és hogy rendkívül fontos a hivatalos fejlesztési támogatásra vonatkozó 0,7 %-os célkitűzés fenntartása vagy meghaladása; megismétli, hogy az uniós költségvetésnek jelentős mértékben hozzá kell járulnia az uniós hivatalos fejlesztési támogatás általános növeléséhez; |
| --- | --- |

59.

| 60. | megismétli, hogy támogatja a következő célok beépítését a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközbe: 20 % a társadalmi befogadásra és a humán fejlődésre; és a hivatalos fejlesztési támogatásból finanszírozott projektek legalább 85 %-a esetében az egyik fő vagy jelentős célkitűzés a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és lányok jogainak és emancipációjának előmozdítása legyen, az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottság által meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nagyobb fokú fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát szorgalmaz, ami azt hivatott biztosítani, hogy egyetlen uniós vagy tagállami politika se gyakoroljon negatív hatást a fejlődő országokra, és ne legyenek ellentétes célkitűzéseik; |
| --- | --- |

61.

| 62. | úgy véli, hogy az európai fejlesztési segélynek és az állami beruházásoknak közös prioritásokat és szakpolitikai célkitűzéseket kell előmozdítaniuk, többek között a szegénység felszámolását, az éghajlat- és környezetvédelmi intézkedéseket, a gazdasági és kereskedelmi politikákat, valamint a migrációkezelést, továbbá teljes mértékben össze kell hangolni azokat az alapvető emberi jogok, a demokrácia és a jó kormányzás elveivel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy nem egyeztethető össze az elfogadott fejlesztéshatékonysági alapelvekkel, ha a humanitárius támogatás és a sürgősségi segély elosztását az Unióval a migrációs és biztonsági kérdésekben folytatott együttműködéshez kötik; |
| --- | --- |

63.

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az OECD-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Beruházási Banknak, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak, a Világbank-csoportnak, az Afrikai Uniónak, a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló puszani partnerség társelnökeinek, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának, az ENSZ Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztályának, az OECD-nek és az Interparlamentáris Uniónak. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Az ENSZ- közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott ENSZ-határozat: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/Resolution_A_RES_70_1_EN.pdf

(2)  A fenntartható fejlődés finanszírozásáról szóló 2019. évi jelentés: https://developmentfinance.un.org/sites/developmentfinance.un.org/files/FSDR2019.pdf

(3)  A GPEDC 2016-os magas szintű találkozójának nairobi záródokumentuma: http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/12/OutcomeDocumentEnglish.pdf

(4)  A globális partnerség keretében elért eredményekről szóló jelentés, 2019. június 17.: http://effectivecooperation.org/blogs-news-resources/resource-library/

(5)  HL C 210., 2017.6.30., 1. o.

(6)  https://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/33454-pr-final_declaration_au_eu_summit1.pdf

(7)  2019. évi éves jelentés az EU által nyújtott fejlesztési támogatás célértékeiről: https://www.consilium.europa.eu/media/39336/annual-report-2019-on-development-aid-targets.pdf

(8)  A Tanács 2019. évi jelentése az európai fejlesztésfinanszírozási struktúráról: https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf

(10)  Benfield és Como az AECOM International Development Europe számára (2019), Tanulmány a hatékonysági alapelvek alkalmazásáról, az Európai Bizottság megbízásából (2018/403300/1. sz. projekt): https://knowledge.effectivecooperation.org/system/files/2019-07/2019_07_Impact_study_final.pdf

(11)  HL C 279. E, 2009.11.19., 100. o.

(12)  HL C 33. E, 2013.2.5., 38. o.

(13)  HL C 131. E, 2013.5.8., 80. o.

(14)  HL C 349., 2017.10.17., 11. o.

(15)  HL C 353., 2016.9.27., 2. o.

(16)  HL C 58., 2018.2.15., 209. o.

(17)  HL C 86., 2018.3.6., 2. o.

(18)  HL C 204., 2018.6.13., 68. o.

(19)  HL C 224., 2018.6.27., 36. o.

(20)  HL C 252., 2018.7.18., 62. o.

(21)  HL C 356., 2018.10.4., 66. o.

(22)  HL C 390., 2019.11.18., 33. o.

(23)  HL C 28., 2020.1.27., 101. o.

(24)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0220.

(25)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0298.

(26)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0084.

(27)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0079.

(28)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005.

(29)  https://www.consilium.europa.eu/media/24467/st13201-en15.pdf

(30)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/eu-development-effectiveness-monitoring-report-2020_en.pdf

(31)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/the-impact-of-the-coronavirus-covid-19-crisis-on-development-finance-9de00b3b/

(32)  Az uniós fejlesztési segélyt adományozók koordinációjáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. december 11-i állásfoglalás – HL C 468., 2016.12.15., 73. o.

(33)  A fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalás – HL C 252., 2018.7.18., 62. o.

---

2020. november 26., péntek

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/87

---

P9_TA(2020)0325

Hatóanyagok, többek között a klórtoluron

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 16-i (EU) 2020/1511 bizottsági végrehajtási rendeletről (2020/2853(RSP))

(2021/C 425/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 16-i (EU) 2020/1511 bizottsági végrehajtási rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a paraffinolajok, a pikloram, a proszulfokarb, a kén, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 16-i (EU) 2020/1511 bizottsági végrehajtási rendeletre (1),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikkére és 17. cikke első bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikkére és 17. cikke első bekezdésére,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 80. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról és a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékének létrehozásáról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/408 bizottsági végrehajtási rendeletre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (4),

| — | tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel 2019. október 10-i állásfoglalására, amelyben kifogást emelt a klórtoluron hatóanyag jóváhagyási időtartamának korábbi meghosszabbítása ellen (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2019. október 10-i állásfoglalására, amelyben kifogást emelt a klórtoluron hatóanyag jóváhagyási időtartamának korábbi meghosszabbítása ellen (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a klórtoluront 2006. március 1-jén a 2005/53/EK bizottsági irányelvvel (7) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe (8), és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő; |
| --- | --- |

A.

mivel a klórtoluront 2006. március 1-jén a 2005/53/EK bizottsági irányelvvel (7) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe (8), és az 1107/2009/EK rendelet szerinti jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő;

| B. | mivel 2013 óta folyamatban van a klórtoluron 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (9) szerinti jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013 óta folyamatban van a klórtoluron 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (9) szerinti jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás;

| C. | mivel a klórtoluron hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időtartamot az 533/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (10) már egy évvel meghosszabbította, majd ezt követően 2017 óta évente egy évvel meghosszabbította azt az (EU) 2017/1511 (11), az (EU) 2018/1262 (12), az (EU) 2019/1589 (13) bizottsági végrehajtási rendelet, és most ismét egy évvel meghosszabbításra került az (EU) 2020/1511 végrehajtási rendelettel, amely 2021. október 31-ig meghosszabbítja a jóváhagyási időtartamot; |
| --- | --- |

C.

mivel a klórtoluron hatóanyagra vonatkozó jóváhagyási időtartamot az 533/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (10) már egy évvel meghosszabbította, majd ezt követően 2017 óta évente egy évvel meghosszabbította azt az (EU) 2017/1511 (11), az (EU) 2018/1262 (12), az (EU) 2019/1589 (13) bizottsági végrehajtási rendelet, és most ismét egy évvel meghosszabbításra került az (EU) 2020/1511 végrehajtási rendelettel, amely 2021. október 31-ig meghosszabbítja a jóváhagyási időtartamot;

| D. | mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait az alábbi kijelentés kivételével: „Mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság nem fejtette ki a meghosszabbítás indokait az alábbi kijelentés kivételével: „Mivel az anyagok értékelése a kérelmezőkön kívül álló okok miatt halasztást szenvedett, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyása valószínűleg még azelőtt lejár, hogy meghosszabbításukról döntés születne”;

| E. | mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjainak, például a várandós nőknek, a csecsemőknek és a gyermekeknek a védelmére; |
| --- | --- |

E.

mivel az 1107/2009/EK rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberi és állati egészség, mind a környezet magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze az uniós mezőgazdaság versenyképességét; mivel megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a népesség sérülékenyebb csoportjainak, például a várandós nőknek, a csecsemőknek és a gyermekeknek a védelmére;

| F. | mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet; |
| --- | --- |

F.

mivel az elővigyázatosság elvének érvényesülnie kell, és mivel az 1107/2009/EK rendelet kimondja, hogy a növényvédő szerek csak olyan anyagokat tartalmazhatnak, amelyekről kimutatták, hogy egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és várhatóan nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet;

| G. | mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ebben az esetben egyértelmű, hogy ilyen arányosság nem áll fenn; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1107/2009/EK rendelet előírja, hogy a biztonság érdekében a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát korlátozni kell; mivel a jóváhagyás időtartamának arányban kell állnia az adott hatóanyag használatával járó esetleges kockázatokkal, de ebben az esetben egyértelmű, hogy ilyen arányosság nem áll fenn;

| H. | mivel a hatóanyagként való jóváhagyása óta eltelt 14 évben a klórtoluront feltételezett endokrin károsító anyagként azonosították, ugyanakkor ezen időtartam alatt jóváhagyását nem vizsgálták felül vagy vonták vissza; |
| --- | --- |

H.

mivel a hatóanyagként való jóváhagyása óta eltelt 14 évben a klórtoluront feltételezett endokrin károsító anyagként azonosították, ugyanakkor ezen időtartam alatt jóváhagyását nem vizsgálták felül vagy vonták vissza;

| I. | mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az elővigyázatosság elve alapján fellépjenek, amennyiben az egészségkárosító hatások lehetősége megállapítást nyert, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll, mégpedig olyan átmeneti kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén, amelyek szükségesek az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak lehetőségük van arra, illetve felelősségük is, hogy az elővigyázatosság elve alapján fellépjenek, amennyiben az egészségkárosító hatások lehetősége megállapítást nyert, de a tudományos bizonytalanság továbbra is fennáll, mégpedig olyan átmeneti kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén, amelyek szükségesek az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához;

| J. | mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet; |
| --- | --- |

J.

mivel az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke konkrétabban úgy rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag jóváhagyását, különösen abban az esetben, ha az új tudományos és műszaki ismeretek fényében úgy véli, hogy arra utaló jelek mutatkoznak, hogy az anyag már nem felel meg a rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak, és mivel ez a felülvizsgálat az anyag jóváhagyásának visszavonásához vagy módosításához vezethet;

Endokrin károsító tulajdonságok

| K. | mivel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) szerint a klórtoluron harmonizált osztályozása alapján nagyon mérgező a vízi élővilágra, nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz, feltehetően rákot okoz (Carc. 2), és feltehetően károsítja a születendő gyermeket (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

mivel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) szerint a klórtoluron harmonizált osztályozása alapján nagyon mérgező a vízi élővilágra, nagyon mérgező a vízi élővilágra és hosszan tartó károsodást okoz, feltehetően rákot okoz (Carc. 2), és feltehetően károsítja a születendő gyermeket (Repr. 2);

| L. | mivel tudományos publikációk a klórtoluront endokrin károsító tulajdonságokkal hozzák összefüggésbe (15); |
| --- | --- |

L.

mivel tudományos publikációk a klórtoluront endokrin károsító tulajdonságokkal hozzák összefüggésbe (15);

| M. | mivel a klórtoluront 2015-ben, az (EU) 2015/408 végrehajtási rendelettel felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel esetében teljesülnek a perzisztens és mérgező anyaggá történő minősítés kritériumai; |
| --- | --- |

M.

mivel a klórtoluront 2015-ben, az (EU) 2015/408 végrehajtási rendelettel felvették a „helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékébe”, mert az emberi szervezetre esetlegesen káros hatást gyakorló, endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak minősül, és mivel esetében teljesülnek a perzisztens és mérgező anyaggá történő minősítés kritériumai;

| N. | mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint a hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, ha az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin romboló tulajdonságú anyagnak minősülnek, kivéve, ha a növényvédő szerben, védőanyagban vagy kölcsönhatás-fokozóban lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket; |
| --- | --- |

N.

mivel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. pontja szerint a hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, ha az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin romboló tulajdonságú anyagnak minősülnek, kivéve, ha a növényvédő szerben, védőanyagban vagy kölcsönhatás-fokozóban lévő ilyen hatóanyagnak való humán expozíció mértéke a felhasználás javasolt reális feltételei mellett elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerekben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják, és az adott hatóanyag, védőanyag vagy kölcsönhatás-fokozó élelmiszerben vagy takarmányban levő szermaradékainak mennyisége nem haladja meg a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott alapértéket;

| O. | mivel elfogadhatatlan, hogy egy olyan anyag használatát, amely valószínűsíthetően megfelel az endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagokra vonatkozó kizárási kritériumoknak, továbbra is engedélyezzék az Unióban, ezáltal veszélyeztetve a közegészséget és a környezet egészségét; |
| --- | --- |

O.

mivel elfogadhatatlan, hogy egy olyan anyag használatát, amely valószínűsíthetően megfelel az endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagokra vonatkozó kizárási kritériumoknak, továbbra is engedélyezzék az Unióban, ezáltal veszélyeztetve a közegészséget és a környezet egészségét;

| P. | mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatikus rendszert, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll; |
| --- | --- |

P.

mivel a kérelmezők azzal, hogy hiányos adatokat szolgáltatnak, illetve további eltéréseket és különleges feltételeket kérelmeznek és így szándékosan meghosszabbítják az újbóli értékelés folyamatát, saját előnyükre fordíthatják a Bizottság munkamódszereibe beépített automatikus rendszert, amely azonnal meghosszabbítja a hatóanyagok jóváhagyási időtartamát, ha az újbóli kockázatértékelés még nem zárult le, ami elfogadhatatlan kockázatokat eredményez a környezetre és az emberi egészségre nézve, hiszen a veszélyes anyagnak való kitettség ezen idő alatt továbbra is fennáll;

| Q. | mivel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet (17) végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időszaknak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a triklopir, a klórtoluron és a dimoxisztrobin”; |
| --- | --- |

Q.

mivel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet (17) végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalásában a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat „annak biztosítására, hogy az eljárás időtartamára vonatkozó jóváhagyási időszaknak a rendelet 17. cikke szerinti eljárási meghosszabbodására ne kerüljön sor azokban az esetekben, ha mutagén, rákkeltő, reprodukciót károsító (és ezért az 1A vagy 1B kategóriába tartozó), hormonháztartást zavaró, illetve emberi vagy állati egészséget károsító aktív hatóanyagokról van szó, amilyen például a jelenlegi körülmények között a flumioxazin, a triklopir, a klórtoluron és a dimoxisztrobin”;

| R. | mivel a Parlament 2019. október 10-i állásfoglalásában (18) már kifogást emelt a klórtoluron jóváhagyási időszakának korábbi meghosszabbítása ellen; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament 2019. október 10-i állásfoglalásában (18) már kifogást emelt a klórtoluron jóváhagyási időszakának korábbi meghosszabbítása ellen;

| S. | mivel a Bizottság a klórtoluron jóváhagyási időszakának meghosszabbításával szembeni korábbi kifogásra adott válaszában (19) csak „az (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (20) elfogadását megelőzően elvégzett hatásvizsgálatot alátámasztó tanulmányra” hivatkozik, amelyben „a klórtoluront nem azonosították potenciális endokrin károsító anyagként”, azonban nem ismeri el, hogy e tanulmány nem vezetett a klórtoluronnak a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékéből való törléséhez; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottság a klórtoluron jóváhagyási időszakának meghosszabbításával szembeni korábbi kifogásra adott válaszában (19) csak „az (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (20) elfogadását megelőzően elvégzett hatásvizsgálatot alátámasztó tanulmányra” hivatkozik, amelyben „a klórtoluront nem azonosították potenciális endokrin károsító anyagként”, azonban nem ismeri el, hogy e tanulmány nem vezetett a klórtoluronnak a helyettesítésre jelölt anyagok jegyzékéből való törléséhez;

| T. | mivel az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (21) és az (EU) 2018/605 rendelet elfogadását követően a Bizottság megbízta az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA) és az Európai Vegyianyag-ügynökséget (ECHA), hogy dolgozzanak ki harmonizált iránymutatásokat annak biztosítása érdekében, hogy az Unió által elfogadott, endokrin károsító anyagokra vonatkozó kritériumokat következetesen alkalmazzák az Unióban a biocidok és növényvédő szerek értékelésére; mivel ezt az iránymutatást, amely új OECD-vizsgálatokat tartalmaz, 2018 júniusában tették közzé (22), de nem használták fel a klórtoluron endokrin károsító tulajdonságainak értékelésére; |
| --- | --- |

T.

mivel az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (21) és az (EU) 2018/605 rendelet elfogadását követően a Bizottság megbízta az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA) és az Európai Vegyianyag-ügynökséget (ECHA), hogy dolgozzanak ki harmonizált iránymutatásokat annak biztosítása érdekében, hogy az Unió által elfogadott, endokrin károsító anyagokra vonatkozó kritériumokat következetesen alkalmazzák az Unióban a biocidok és növényvédő szerek értékelésére; mivel ezt az iránymutatást, amely új OECD-vizsgálatokat tartalmaz, 2018 júniusában tették közzé (22), de nem használták fel a klórtoluron endokrin károsító tulajdonságainak értékelésére;

| U. | mivel ezért a klórtoluront nem értékelték megfelelően ahhoz, hogy az a továbbiakban ne minősüljön endokrin károsító anyagnak; |
| --- | --- |

U.

mivel ezért a klórtoluront nem értékelték megfelelően ahhoz, hogy az a továbbiakban ne minősüljön endokrin károsító anyagnak;

| V. | mivel az EFSA még nem értékelte a klórtoluronnal kapcsolatos hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezetét; |
| --- | --- |

V.

mivel az EFSA még nem értékelte a klórtoluronnal kapcsolatos hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezetét;

| W. | mivel több hatóanyag, köztük a klórtoluron engedélyének az (EU) 2019/1589 végrehajtási rendelet szerinti korábbi, 2019. évi meghosszabbítását követően a 29 hatóanyagból csak 3-at újítottak meg vagy nem újítottak meg, míg az (EU) 2020/1511 végrehajtási rendelet értelmében 27 anyag jóváhagyási időszakát ismét meghosszabbították, sok esetben harmadik vagy negyedik alkalommal; |
| --- | --- |

W.

mivel több hatóanyag, köztük a klórtoluron engedélyének az (EU) 2019/1589 végrehajtási rendelet szerinti korábbi, 2019. évi meghosszabbítását követően a 29 hatóanyagból csak 3-at újítottak meg vagy nem újítottak meg, míg az (EU) 2020/1511 végrehajtási rendelet értelmében 27 anyag jóváhagyási időszakát ismét meghosszabbították, sok esetben harmadik vagy negyedik alkalommal;

| 1. | úgy véli, hogy az (EU) 2020/1511 végrehajtási rendelet túllépi az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az (EU) 2020/1511 végrehajtási rendelet nem tartja tiszteletben az elővigyázatosság elvét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a klórtoluron jóváhagyási időtartamának meghosszabbítására vonatkozó határozat nincs összhangban az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott biztonsági kritériumokkal, és azt nem alapozzák meg sem az anyag használatának biztonságosságát alátámasztó bizonyítékok, sem pedig a klórtoluron hatóanyagnak az Unióban, élelmiszer-termelési célra történő felhasználása iránti bizonyított és sürgős igény; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az (EU) 2020/1511 végrehajtási rendeletet, és nyújtson be a bizottságnak új tervezetet, amely figyelembe veszi valamennyi érintett anyag, különösen a klórtoluron káros tulajdonságaira vonatkozó tudományos bizonyítékokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy csak olyan anyagokra vonatkozóan nyújtson be a jóváhagyási időtartam meghosszabbítására irányuló végrehajtásirendelet-tervezeteket, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság a tudomány jelenlegi állása szerint várhatóan nem fog javaslatot tenni az érintett hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az anyagokra vonatkozó jóváhagyásokat, amennyiben bizonyíték vagy észszerű kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy azok nem felelnek meg az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott biztonsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy időben biztosítsák az olyan hatóanyagok jóváhagyásának megfelelő újraértékelését, amelyek tekintetében bejelentő tagállamként járnak el, továbbá a lehető legrövidebb időn belül gondoskodjanak a fennálló késedelmek hatékony megszüntetéséről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 344., 2020.10.19., 18. o.

(2)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(3)  HL L 67., 2015.3.12., 18. o.

(4)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(5)  HL C 433., 2019.12.23., 183. o.

(6)  Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0027).

(7)  A Bizottság 2005/53/EK irányelve (2005. szeptember 16.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klórtalonil, klórtoluron, cipermetrin, daminozid és tiofanát-metil hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (HL L 241., 2005.9.17., 51. o.).

(8)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

(9)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

(10)  A Bizottság 533/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 10.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a klórtalonil, a klórtoluron, a cipermetrin, a daminozid, a forklórfenuron, az indoxakarb, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagok jóváhagyási időtartama meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2013.6.11., 9. o.).

(11)  A Bizottság (EU) 2017/1511 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 30.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a béta-ciflutrin, a klórtalonil, a klórtoluron, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dimeténamid-p, a flufenacet, a flurtamon, a forklórfenuron, a fosztiazát, az indoxakarb, az iprodion, az MCPA, az MCBP, a sziltiofam, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagok jóváhagyási időtartama meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 224., 2017.8.31., 115. o.).

(12)  A Bizottság (EU) 2018/1262 végrehajtási rendelete (2018. szeptember 20.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a béta-ciflutrin, a klórtalonil, a klórtoluron, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dimeténamid-p, a diuron, a fludioxonil, a flufenacet, a flurtamon, a fosztiazát, az indoxakarb, az MCPA, az MCPB, a proszulfokarb, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagokra megállapított jóváhagyás érvényessége tekintetében történő módosításáról (HL L 238., 2018.9.21., 62. o.).

(13)  A Bizottság (EU) 2019/1589 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 26.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyag jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 248., 2019.9.27., 24. o.).

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

(15)  Lásd többek közt: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., ‘Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse’, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(17)  HL C 433., 2019.12.23., 183. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0027.

(19)  Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az amidoszulfuron, a béta-ciflutrin, a bifenox, a klórtoluron, a klofentezin, a klomazon, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dikamba, a difenokonazol, a diflubenzuron, a diflufenikan, a fenoxaprop-P, a fenpropidin, a fludioxonil, a flufenacet, a fosztiazát, az indoxakarb, a lenacil, az MCPA, az MCPB, a nikoszulfuron, a pikloram, a proszulfokarb, a piriproxifen, a tiofanát-metil, a trifluszulfuron és a tritoszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről szóló európai parlamenti nem jogalkotási állásfoglalás Bizottság általi nyomon követése, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en

(20)  A Bizottság (EU) 2018/605 rendelete (2018. április 19.) az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 33. o.).

(21)  A Bizottság (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 4.) az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumoknak az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 301., 2017.11.17., 1. o.).

(22)  EFSA és ECHA Útmutató az endokrin károsító anyagok azonosításához az 528/2012/EU és az 1107/2009/EK rendelettel összefüggésben, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/92

---

P9_TA(2020)0326

Karbendazim felhasználása egyes biocid termékekben

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása a karbendazimnak a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

(2021/C 425/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a karbendazimnak a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetére (D069099/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a karbendazimnak a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetére (D069099/01,

| — | tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a bizottsági végrehajtási rendelettervezet a karbendazimnak a 7. terméktípusba (Bevonatvédő szerek) és az 10. terméktípusba (Falazási anyagok konzerváló szerei) tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő, hároméves időtartamra történő jóváhagyására irányul; |
| --- | --- |

A.

mivel a bizottsági végrehajtási rendelettervezet a karbendazimnak a 7. terméktípusba (Bevonatvédő szerek) és az 10. terméktípusba (Falazási anyagok konzerváló szerei) tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő, hároméves időtartamra történő jóváhagyására irányul;

| B. | mivel a Bizottság elkötelezte magát a zéró szennyezési célkitűzés mellett a mérgező anyagoktól mentes környezet megvalósítása érdekében, hogy segítse a polgárok és a környezet veszélyes vegyi anyagokkal szembeni jobb védelmét, és ösztönözze a biztonságos és fenntartható alternatívák kifejlesztését célzó innovációt; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság elkötelezte magát a zéró szennyezési célkitűzés mellett a mérgező anyagoktól mentes környezet megvalósítása érdekében, hogy segítse a polgárok és a környezet veszélyes vegyi anyagokkal szembeni jobb védelmét, és ösztönözze a biztonságos és fenntartható alternatívák kifejlesztését célzó innovációt;

| C. | mivel a referens tagállamnak a karbendazimra vonatkozó értékelő jelentéseit és következtetéseit 2013. augusztus 2-án nyújtották be a Bizottsághoz; mivel az 528/2012/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdése értelmében azokat a hatóanyagokat, amelyek tagállamok által végzett értékelése 2013. szeptember 1-jéig lezárult, a 98/8/EK irányelvben meghatározott feltételek szerint kell értékelni; |
| --- | --- |

C.

mivel a referens tagállamnak a karbendazimra vonatkozó értékelő jelentéseit és következtetéseit 2013. augusztus 2-án nyújtották be a Bizottsághoz; mivel az 528/2012/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdése értelmében azokat a hatóanyagokat, amelyek tagállamok által végzett értékelése 2013. szeptember 1-jéig lezárult, a 98/8/EK irányelvben meghatározott feltételek szerint kell értékelni;

| D. | mivel a karbendazim veszélyes tulajdonságai már 2013-ban ismertek voltak, amikor a referens tagállam benyújtotta az értékelő jelentéseket; mivel hét év telt el az értékelő jelentések benyújtása és a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete között; |
| --- | --- |

D.

mivel a karbendazim veszélyes tulajdonságai már 2013-ban ismertek voltak, amikor a referens tagállam benyújtotta az értékelő jelentéseket; mivel hét év telt el az értékelő jelentések benyújtása és a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete között;

Jogi érvek

Elfogadhatatlan környezeti kockázat

| E. | mivel a karbendazim a 7. és 10. terméktípusban való alkalmazásának jóváhagyása a 98/8/EK irányelvet megsértve elfogadhatatlan kockázatot jelenthet a környezetre és az emberi egészségre nézve; |
| --- | --- |

E.

mivel a karbendazim a 7. és 10. terméktípusban való alkalmazásának jóváhagyása a 98/8/EK irányelvet megsértve elfogadhatatlan kockázatot jelenthet a környezetre és az emberi egészségre nézve;

| F. | mivel a karbendazim megfelel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szerinti 1B. kategóriájú mutagén anyagként és 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként való besorolás kritériumainak, valamint a perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT) kritériumok közül kettőnek (P és T); |
| --- | --- |

F.

mivel a karbendazim megfelel az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szerinti 1B. kategóriájú mutagén anyagként és 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként való besorolás kritériumainak, valamint a perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT) kritériumok közül kettőnek (P és T);

| G. | mivel számos vizsgálatban aggályok merültek fel a karbendazim endokrinromboló potenciáljával kapcsolatban (5); mivel a biocid termékekkel foglalkozó bizottság (BPC) karbendazimról szóló véleménye (6) szerint a 7., 9. és 10. terméktípus esetében nem lehetett következtetéseket levonni az endokrin rendszert károsító tulajdonságokra vonatkozóan; mivel nagyon aggasztó, hogy a Bizottság továbbra is figyelmen kívül hagyja az elővigyázatosság elvét azáltal, hogy mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetett kétséget kizáróan megállapítani az endokrin rendszert károsító tulajdonságokat, javasolta a hatóanyagok engedélyezését; mivel az, hogy a korlátozottan rendelkezésre álló adatok alapján nem lehet megállapítani egy anyag endokrin rendszert károsító tulajdonságait, nem egyenértékű azzal a következtetéssel, hogy az anyag nem rendelkezik endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal; |
| --- | --- |

G.

mivel számos vizsgálatban aggályok merültek fel a karbendazim endokrinromboló potenciáljával kapcsolatban (5); mivel a biocid termékekkel foglalkozó bizottság (BPC) karbendazimról szóló véleménye (6) szerint a 7., 9. és 10. terméktípus esetében nem lehetett következtetéseket levonni az endokrin rendszert károsító tulajdonságokra vonatkozóan; mivel nagyon aggasztó, hogy a Bizottság továbbra is figyelmen kívül hagyja az elővigyázatosság elvét azáltal, hogy mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetett kétséget kizáróan megállapítani az endokrin rendszert károsító tulajdonságokat, javasolta a hatóanyagok engedélyezését; mivel az, hogy a korlátozottan rendelkezésre álló adatok alapján nem lehet megállapítani egy anyag endokrin rendszert károsító tulajdonságait, nem egyenértékű azzal a következtetéssel, hogy az anyag nem rendelkezik endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal;

| H. | mivel annak ellenére, hogy a karbendazimra vonatkozó értékelő jelentéseket 2013. szeptember 1. előtt nyújtották be, ami azt jelenti, hogy „noha a karbendazim megfelel az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése nem releváns a jóváhagyó határozat szempontjából” (7), az a tény, hogy a karbendazim ismerten különös aggodalomra okot adó veszélyes tulajdonságokkal rendelkezik, még mindig igen releváns, és nem vették kellőképpen figyelembe a 98/8/EK irányelv végrehajtása során, tekintettel az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 10. cikkére; |
| --- | --- |

H.

mivel annak ellenére, hogy a karbendazimra vonatkozó értékelő jelentéseket 2013. szeptember 1. előtt nyújtották be, ami azt jelenti, hogy „noha a karbendazim megfelel az 528/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése nem releváns a jóváhagyó határozat szempontjából” (7), az a tény, hogy a karbendazim ismerten különös aggodalomra okot adó veszélyes tulajdonságokkal rendelkezik, még mindig igen releváns, és nem vették kellőképpen figyelembe a 98/8/EK irányelv végrehajtása során, tekintettel az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 10. cikkére;

| I. | mivel a karbendazim használata a 7. és 10. terméktípusban a kültéri homlokzati festékek a gombák és az algák növekedésének elkerülése érdekében történő kezelése kapcsán nagy kockázatot jelent a vízszennyezés szempontjából, mivel esőzések során e biocidok az épületek homlokzataiból kiszivárognak; |
| --- | --- |

I.

mivel a karbendazim használata a 7. és 10. terméktípusban a kültéri homlokzati festékek a gombák és az algák növekedésének elkerülése érdekében történő kezelése kapcsán nagy kockázatot jelent a vízszennyezés szempontjából, mivel esőzések során e biocidok az épületek homlokzataiból kiszivárognak;

| J. | mivel egy tanulmány (8) megállapította, hogy Németországban a karbendazimot az esővíztisztítókból vett minták több mint 90 %-ában és a víztestekbe vagy a felszín alatti vizekbe kezeletlen esővizet bocsátó csapadékvíz-túlfolyó medencékből származó minták több mint 50 %-ában kimutatták; |
| --- | --- |

J.

mivel egy tanulmány (8) megállapította, hogy Németországban a karbendazimot az esővíztisztítókból vett minták több mint 90 %-ában és a víztestekbe vagy a felszín alatti vizekbe kezeletlen esővizet bocsátó csapadékvíz-túlfolyó medencékből származó minták több mint 50 %-ában kimutatták;

| K. | mivel a BPC a 9. terméktípusra (rost, bőr, gumi és polimerizált anyagok tartósítószerei) vonatkozó véleményében arra a következtetésre jutott, hogy a karbendazimot azért nem hagyták jóvá, mert a karbendazimnak a kezelt felületekről esővízzel való kimosódása elfogadhatatlan kockázatot jelent a felszíni vizekben és az üledékben, és nem áll rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési intézkedés; |
| --- | --- |

K.

mivel a BPC a 9. terméktípusra (rost, bőr, gumi és polimerizált anyagok tartósítószerei) vonatkozó véleményében arra a következtetésre jutott, hogy a karbendazimot azért nem hagyták jóvá, mert a karbendazimnak a kezelt felületekről esővízzel való kimosódása elfogadhatatlan kockázatot jelent a felszíni vizekben és az üledékben, és nem áll rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési intézkedés;

| L. | mivel a BPC a 7. és 10. terméktípusra vonatkozó véleményei arra a következtetésre jutottak, hogy a karbendazim kültéri felhasználása – beleértve a festékeket (7. terméktípus) és a gipszeket (10. terméktípus) – elfogadhatatlan kockázatot jelent a felszíni vizeket és az üledékeket illetően, mivel nem áll rendelkezésre megfelelő kockázatcsökkentő intézkedés arra, hogy a kezelt árucikkek teljes élettartama alatt (a 7. terméktípus esetében öt év, a 10. terméktípus esetében 25 év) elkerülhető legyen a szennyvízcsatornákba történő kibocsátás; |
| --- | --- |

L.

mivel a BPC a 7. és 10. terméktípusra vonatkozó véleményei arra a következtetésre jutottak, hogy a karbendazim kültéri felhasználása – beleértve a festékeket (7. terméktípus) és a gipszeket (10. terméktípus) – elfogadhatatlan kockázatot jelent a felszíni vizeket és az üledékeket illetően, mivel nem áll rendelkezésre megfelelő kockázatcsökkentő intézkedés arra, hogy a kezelt árucikkek teljes élettartama alatt (a 7. terméktípus esetében öt év, a 10. terméktípus esetében 25 év) elkerülhető legyen a szennyvízcsatornákba történő kibocsátás;

| M. | mivel a karbendazim a 7. és 10. terméktípusban való felhasználásának jóváhagyása – akár rövid, hároméves időtartamra is – a karbendazim esővízen keresztüli közvetlen környezetbe jutását eredményezné akár 25 éven keresztül; |
| --- | --- |

M.

mivel a karbendazim a 7. és 10. terméktípusban való felhasználásának jóváhagyása – akár rövid, hároméves időtartamra is – a karbendazim esővízen keresztüli közvetlen környezetbe jutását eredményezné akár 25 éven keresztül;

| N. | mivel Svédország a BPC-nek adott kisebbségi véleményében kijelentette, hogy a felhasznált termékek és kezelt árucikkek (pl. festékek és gipszek) használat közbeni kimosódása minden kültéri felhasználás esetében elfogadhatatlan kockázatot jelent a környezetre nézve, és ezt a kockázatot az értékelő jelentés szerint nem lehet csökkenteni; |
| --- | --- |

N.

mivel Svédország a BPC-nek adott kisebbségi véleményében kijelentette, hogy a felhasznált termékek és kezelt árucikkek (pl. festékek és gipszek) használat közbeni kimosódása minden kültéri felhasználás esetében elfogadhatatlan kockázatot jelent a környezetre nézve, és ezt a kockázatot az értékelő jelentés szerint nem lehet csökkenteni;

| O. | mivel a BPC véleményei arra a következtetésre jutottak, hogy a karbendazimnak a 7., 9. és 10. terméktípusban való alkalmazása ugyanolyan elfogadhatatlan kockázatot jelent, és mivel ennek ahhoz a döntéshez kellett volna vezetnie, hogy a karbendazimot nem csak a 9. terméktípusban, hanem valamennyi kültéri felhasználás esetében betiltják; |
| --- | --- |

O.

mivel a BPC véleményei arra a következtetésre jutottak, hogy a karbendazimnak a 7., 9. és 10. terméktípusban való alkalmazása ugyanolyan elfogadhatatlan kockázatot jelent, és mivel ennek ahhoz a döntéshez kellett volna vezetnie, hogy a karbendazimot nem csak a 9. terméktípusban, hanem valamennyi kültéri felhasználás esetében betiltják;

| P. | mivel a karbendazim beltéri felhasználásai szintén elfogadhatatlan kockázatot jelenthetnek, mivel a tanulmányok (9) szerint aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a karbendazim felszíni vizekben való előfordulása főként a kezelt háztartási és ipari szennyvíz kibocsátásából ered, annak ellenére, hogy a BPC véleménye szerint a karbendazim beltéri használatából eredő környezeti kockázatok elfogadhatók; |
| --- | --- |

P.

mivel a karbendazim beltéri felhasználásai szintén elfogadhatatlan kockázatot jelenthetnek, mivel a tanulmányok (9) szerint aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a karbendazim felszíni vizekben való előfordulása főként a kezelt háztartási és ipari szennyvíz kibocsátásából ered, annak ellenére, hogy a BPC véleménye szerint a karbendazim beltéri használatából eredő környezeti kockázatok elfogadhatók;

A kockázatokat nem csökkentő jóváhagyási feltételek

| Q. | mivel a bizottsági végrehajtási rendelettervezet szerint az értékelt felhasználások tekintetében azonosított környezeti kockázatokra tekintettel a karbendazim jóváhagyható, feltéve, hogy a használatára vonatkozó bizonyos előírások és feltételek teljesülnek, különösen, hogy a kültéri használatra szánt festékekben vagy gipszekben használt termékek esetében a termék értékelése során „különös figyelmet” fordítanak a felszíni vizekre, az üledékre, a talajra és a felszín alatti vizekre; |
| --- | --- |

Q.

mivel a bizottsági végrehajtási rendelettervezet szerint az értékelt felhasználások tekintetében azonosított környezeti kockázatokra tekintettel a karbendazim jóváhagyható, feltéve, hogy a használatára vonatkozó bizonyos előírások és feltételek teljesülnek, különösen, hogy a kültéri használatra szánt festékekben vagy gipszekben használt termékek esetében a termék értékelése során „különös figyelmet” fordítanak a felszíni vizekre, az üledékre, a talajra és a felszín alatti vizekre;

| R. | mivel a BPC a 7. és 10. terméktípusra vonatkozó véleményei egyaránt rámutatnak a felszíni vizekre és az üledékre vonatkozó elfogadhatatlan kockázatokra, és jelzik, hogy az értékelt felhasználások tekintetében nem áll rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési intézkedés a szennyvízcsatornába történő kibocsátás elkerülésére; |
| --- | --- |

R.

mivel a BPC a 7. és 10. terméktípusra vonatkozó véleményei egyaránt rámutatnak a felszíni vizekre és az üledékre vonatkozó elfogadhatatlan kockázatokra, és jelzik, hogy az értékelt felhasználások tekintetében nem áll rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési intézkedés a szennyvízcsatornába történő kibocsátás elkerülésére;

| S. | mivel a Bizottságnak az engedélyhez csatolt „specifikációk és feltételek” iránti felhívása rendkívül homályos, és nem elegendő az elfogadhatatlan kockázatokkal kapcsolatos aggályok eloszlatásához; mivel a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete nem írja elő a tagállamok számára, hogy megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket írjanak elő, csak azt követeli meg, hogy ügyeljenek a kockázatokra; mivel a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete nem veszi figyelembe azt a tényt, hogy az igazoló dokumentumok arra a következtetésre jutottak, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési intézkedések; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottságnak az engedélyhez csatolt „specifikációk és feltételek” iránti felhívása rendkívül homályos, és nem elegendő az elfogadhatatlan kockázatokkal kapcsolatos aggályok eloszlatásához; mivel a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete nem írja elő a tagállamok számára, hogy megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket írjanak elő, csak azt követeli meg, hogy ügyeljenek a kockázatokra; mivel a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete nem veszi figyelembe azt a tényt, hogy az igazoló dokumentumok arra a következtetésre jutottak, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési intézkedések;

A kockázatkezelési döntés és a felhasznált tudományos bizonyítékok közötti koherencia

| T. | mivel – amint azt az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) is megerősítette – a kockázatkezelési intézkedés elfogadásakor a Bizottság határozatának összhangban kell állnia a hivatkozott tudományos bizonyítékokkal; mivel a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja a döntéshozatali folyamat során kiadott tudományos véleményt, de ezt követően megállapításait a véleményben megfogalmazottakkal azonos tudományos értékkel bíró bizonyítékokkal kell alátámasztania; mivel indokolásában ki kell fejtenie, hogy miért hagyta figyelmen kívül a véleményt (10); |
| --- | --- |

T.

mivel – amint azt az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) is megerősítette – a kockázatkezelési intézkedés elfogadásakor a Bizottság határozatának összhangban kell állnia a hivatkozott tudományos bizonyítékokkal; mivel a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja a döntéshozatali folyamat során kiadott tudományos véleményt, de ezt követően megállapításait a véleményben megfogalmazottakkal azonos tudományos értékkel bíró bizonyítékokkal kell alátámasztania; mivel indokolásában ki kell fejtenie, hogy miért hagyta figyelmen kívül a véleményt (10);

| U. | mivel a karbendazim 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható meglévő hatóanyagként történő jóváhagyásáról szóló határozat jelentősen ellentmond a BPC véleményeiben foglalt azon következtetésnek, amely szerint a karbendazim festékekben (7. terméktípus) és gipszvakolatokban (10. terméktípus) történő kültéri felhasználása elfogadhatatlan kockázatot jelent a felszíni vizekre és az üledékekre mint környezeti elemekre nézve, figyelembe véve a 98/8/EK irányelv 10. cikkét ugyanezen irányelv 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezve; |
| --- | --- |

U.

mivel a karbendazim 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható meglévő hatóanyagként történő jóváhagyásáról szóló határozat jelentősen ellentmond a BPC véleményeiben foglalt azon következtetésnek, amely szerint a karbendazim festékekben (7. terméktípus) és gipszvakolatokban (10. terméktípus) történő kültéri felhasználása elfogadhatatlan kockázatot jelent a felszíni vizekre és az üledékekre mint környezeti elemekre nézve, figyelembe véve a 98/8/EK irányelv 10. cikkét ugyanezen irányelv 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezve;

| V. | mivel a BPC véleményeiben foglalt következtetéstől való eltérés indoklásaként a Bizottság végrehajtási rendelettervezetében csupán azzal érvelt, hogy a biocid termékek teljes körű engedélyezése tagállami szinten egy további lépést igényel, valamint hogy az 528/2012/EU rendelet szerinti felülvizsgálatra hamarosan sor kerül; |
| --- | --- |

V.

mivel a BPC véleményeiben foglalt következtetéstől való eltérés indoklásaként a Bizottság végrehajtási rendelettervezetében csupán azzal érvelt, hogy a biocid termékek teljes körű engedélyezése tagállami szinten egy további lépést igényel, valamint hogy az 528/2012/EU rendelet szerinti felülvizsgálatra hamarosan sor kerül;

| W. | mivel ezek az indokok nem adnak magyarázatot arra, miért vélte úgy a Bizottság, hogy a karbendazim nem jelent elfogadhatatlan kockázatot a 98/8/EK irányelv szerinti 7. és 10. terméktípusokban történő felhasználás esetén, tekintettel különösen arra, hogy ugyanezen hatóanyagnak a 9. terméktípusban történő felhasználását úgy tekintették, mint amely elfogadhatatlan kockázatot jelent, és ezért az említett terméktípus tekintetében az engedélyezés megtagadásához vezetett; |
| --- | --- |

W.

mivel ezek az indokok nem adnak magyarázatot arra, miért vélte úgy a Bizottság, hogy a karbendazim nem jelent elfogadhatatlan kockázatot a 98/8/EK irányelv szerinti 7. és 10. terméktípusokban történő felhasználás esetén, tekintettel különösen arra, hogy ugyanezen hatóanyagnak a 9. terméktípusban történő felhasználását úgy tekintették, mint amely elfogadhatatlan kockázatot jelent, és ezért az említett terméktípus tekintetében az engedélyezés megtagadásához vezetett;

| X. | mivel a BPC véleményeiben foglalt következtetésektől való eltérés megindokolása nem csupán a Bíróság általi ellenőrzés szempontjából elengedhetetlen, hanem konkrétabban ahhoz is, hogy a Parlament megfelelően gyakorolhassa ellenőrzési hatáskörét; |
| --- | --- |

X.

mivel a BPC véleményeiben foglalt következtetésektől való eltérés megindokolása nem csupán a Bíróság általi ellenőrzés szempontjából elengedhetetlen, hanem konkrétabban ahhoz is, hogy a Parlament megfelelően gyakorolhassa ellenőrzési hatáskörét;

A rendelkezésre álló alternatívák mérlegelése

| Y. | mivel a BPC 7. terméktípusra vonatkozó véleménye szerint a karbendazimot gombaölő szerként olyan biocid bevonatvédő szerekben történő felhasználásra szánták, amelyeket festékek és hasonló végtermékek felületén vagy azokba keverve alkalmaznak; mivel a BPC 10. terméktípusra vonatkozó véleménye szerint a karbendazimot gombaölő szerként olyan építőanyag-tartósító szerekben történő felhasználásra szánták, amelyeket gipszvakolatok és hasonló végtermékek felületén vagy azokba keverve alkalmaznak; |
| --- | --- |

Y.

mivel a BPC 7. terméktípusra vonatkozó véleménye szerint a karbendazimot gombaölő szerként olyan biocid bevonatvédő szerekben történő felhasználásra szánták, amelyeket festékek és hasonló végtermékek felületén vagy azokba keverve alkalmaznak; mivel a BPC 10. terméktípusra vonatkozó véleménye szerint a karbendazimot gombaölő szerként olyan építőanyag-tartósító szerekben történő felhasználásra szánták, amelyeket gipszvakolatok és hasonló végtermékek felületén vagy azokba keverve alkalmaznak;

| Z. | mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a karbendazimnak nem áll rendelkezésre megfelelő alternatívája, és ez csupán tizenegy, harmadik felektől származó nem bizalmas jellegű, 2014-re visszanyúló észrevételen alapult, amelyek vállalatoktól vagy ipari szövetségektől érkeztek; mivel ha a Bizottság határozatának alátámasztására egyéb információk is rendelkezésre állnak, azokat hozzáférhetővé kell tenni a Parlament számára annak érdekében, hogy az teljes mértékben gyakorolhassa ellenőrzési hatáskörét; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a karbendazimnak nem áll rendelkezésre megfelelő alternatívája, és ez csupán tizenegy, harmadik felektől származó nem bizalmas jellegű, 2014-re visszanyúló észrevételen alapult, amelyek vállalatoktól vagy ipari szövetségektől érkeztek; mivel ha a Bizottság határozatának alátámasztására egyéb információk is rendelkezésre állnak, azokat hozzáférhetővé kell tenni a Parlament számára annak érdekében, hogy az teljes mértékben gyakorolhassa ellenőrzési hatáskörét;

| AA. | mivel a BPC által kiadott vélemények szerint a legtöbb észrevétel nem tett különbséget a karbendazim 7., 9. és 10. terméktípusok esetében történő felhasználásai között, így azok alapján a Bizottság nem értékelhette megfelelően az egyes terméktípusok és felhasználások alternatíváinak rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

AA.

mivel a BPC által kiadott vélemények szerint a legtöbb észrevétel nem tett különbséget a karbendazim 7., 9. és 10. terméktípusok esetében történő felhasználásai között, így azok alapján a Bizottság nem értékelhette megfelelően az egyes terméktípusok és felhasználások alternatíváinak rendelkezésre állását;

| AB. | mivel az észrevételekben nyújtott információk korántsem elég részletesek és naprakészek annak megállapításához, hogy a karbendazimnak nincs megfelelő alternatívája a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználás tekintetében; |
| --- | --- |

AB.

mivel az észrevételekben nyújtott információk korántsem elég részletesek és naprakészek annak megállapításához, hogy a karbendazimnak nincs megfelelő alternatívája a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználás tekintetében;

| AC. | mivel – konkrétan a 7. terméktípus esetében – a hozzászólók kijelentették, hogy a karbendazim festékekben való helyettesítése technikailag lehetséges, noha azt túlzottan időigényesnek és költségesnek tartották; |
| --- | --- |

AC.

mivel – konkrétan a 7. terméktípus esetében – a hozzászólók kijelentették, hogy a karbendazim festékekben való helyettesítése technikailag lehetséges, noha azt túlzottan időigényesnek és költségesnek tartották;

| AD. | mivel – konkrétan a 10. terméktípus esetében – a hozzászólók kijelentették, hogy a karbendazim festékekben való helyettesítése technikailag lehetséges, noha azt túlzottan időigényesnek és költségesnek tartották; mivel a BPC véleménye szerint az adott terméktípusra jóváhagyott hatóanyagok igen alacsony száma miatt a BPC rendelkezésére álló információk jelenleg nem elegendőek annak eldöntéséhez, hogy létezik-e más hatóanyag, amely alternatívát kínálhat a karbendazimnak a magas pH-értékű gipszvakolatok tartósítása céljából történő felhasználására; |
| --- | --- |

AD.

mivel – konkrétan a 10. terméktípus esetében – a hozzászólók kijelentették, hogy a karbendazim festékekben való helyettesítése technikailag lehetséges, noha azt túlzottan időigényesnek és költségesnek tartották; mivel a BPC véleménye szerint az adott terméktípusra jóváhagyott hatóanyagok igen alacsony száma miatt a BPC rendelkezésére álló információk jelenleg nem elegendőek annak eldöntéséhez, hogy létezik-e más hatóanyag, amely alternatívát kínálhat a karbendazimnak a magas pH-értékű gipszvakolatok tartósítása céljából történő felhasználására;

| AE. | mivel a Bizottsághoz 2014-ben benyújtott észrevételek többsége arra a következtetésre jutott, hogy a 7. és 10. terméktípus esetében lehet alternatívákat találni a karbendazim kiváltására, még ha ez nehézségekkel jár is; |
| --- | --- |

AE.

mivel a Bizottsághoz 2014-ben benyújtott észrevételek többsége arra a következtetésre jutott, hogy a 7. és 10. terméktípus esetében lehet alternatívákat találni a karbendazim kiváltására, még ha ez nehézségekkel jár is;

| AF. | mivel a kérelmezőknek hét év állt rendelkezésükre az ismerten káros tulajdonságokkal rendelkező karbendazim lehetséges alternatíváinak megvizsgálására; |
| --- | --- |

AF.

mivel a kérelmezőknek hét év állt rendelkezésükre az ismerten káros tulajdonságokkal rendelkező karbendazim lehetséges alternatíváinak megvizsgálására;

| AG. | mivel a Bizottság így nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy a 98/8/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdésével összhangban mérlegelje, rendelkezésre állnak-e megfelelő alternatív hatóanyagok; mivel nem nyújtottak olyan magyarázatot, amely részletezte volna, milyen alapon jutott a Bizottság arra a következtetésre, hogy nem áll rendelkezésre megfelelő és elegendő alternatív hatóanyag; mivel ezek a részletek nagy jelentőséggel bírnak a jelenlegi engedélyezési eljárás kimenetele szempontjából, figyelembe véve az anyag toxikológiai profilját; |
| --- | --- |

AG.

mivel a Bizottság így nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy a 98/8/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdésével összhangban mérlegelje, rendelkezésre állnak-e megfelelő alternatív hatóanyagok; mivel nem nyújtottak olyan magyarázatot, amely részletezte volna, milyen alapon jutott a Bizottság arra a következtetésre, hogy nem áll rendelkezésre megfelelő és elegendő alternatív hatóanyag; mivel ezek a részletek nagy jelentőséggel bírnak a jelenlegi engedélyezési eljárás kimenetele szempontjából, figyelembe véve az anyag toxikológiai profilját;

| AH. | mivel a karbendazim 9. terméktípus esetében történő felhasználásait nem engedélyezték; mivel a beérkezett és a BPC véleményében említett információk egyike sem kifejezetten a 9. terméktípusra vonatkozott; mivel a rendelkezésre álló alternatívák korlátozott száma, valamint a karbendazimmal azonos hatékonyságú alternatíva kifejlesztésének idő- és költségigénye tekintetében a hozzászóló harmadik felek ugyanazokat az aggályokat fogalmazták meg a 9. terméktípus esetében, mint a 7. és 10. terméktípus esetében; |
| --- | --- |

AH.

mivel a karbendazim 9. terméktípus esetében történő felhasználásait nem engedélyezték; mivel a beérkezett és a BPC véleményében említett információk egyike sem kifejezetten a 9. terméktípusra vonatkozott; mivel a rendelkezésre álló alternatívák korlátozott száma, valamint a karbendazimmal azonos hatékonyságú alternatíva kifejlesztésének idő- és költségigénye tekintetében a hozzászóló harmadik felek ugyanazokat az aggályokat fogalmazták meg a 9. terméktípus esetében, mint a 7. és 10. terméktípus esetében;

| AI. | mivel a BPC által kiadott vélemények szerint a hozzászólók mind a 7., mind a 10. terméktípus esetében rámutattak arra, hogy nehéz értékelni az alternatívák rendelkezésre állását, mivel ezek közül sokat még felül kell vizsgálni az 528/2012/EU rendelet értelmében; mivel elfogadhatatlan, hogy a felülvizsgálati program végrehajtásának késedelme indokul szolgáljon az emberi egészség és a környezet védelmének akadályozására; |
| --- | --- |

AI.

mivel a BPC által kiadott vélemények szerint a hozzászólók mind a 7., mind a 10. terméktípus esetében rámutattak arra, hogy nehéz értékelni az alternatívák rendelkezésre állását, mivel ezek közül sokat még felül kell vizsgálni az 528/2012/EU rendelet értelmében; mivel elfogadhatatlan, hogy a felülvizsgálati program végrehajtásának késedelme indokul szolgáljon az emberi egészség és a környezet védelmének akadályozására;

Politikai érvek

| AJ. | mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság elodázza az emberi egészségre és a környezetre elfogadhatatlan kockázatot jelentő anyagok jóváhagyásának megtagadását pusztán azzal az indokkal, hogy az 528/2012/EU rendelet a jövőbeli felülvizsgálatok révén segít majd szisztematikusabbá tenni az ilyen jóváhagyás-megtagadást; |
| --- | --- |

AJ.

mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság elodázza az emberi egészségre és a környezetre elfogadhatatlan kockázatot jelentő anyagok jóváhagyásának megtagadását pusztán azzal az indokkal, hogy az 528/2012/EU rendelet a jövőbeli felülvizsgálatok révén segít majd szisztematikusabbá tenni az ilyen jóváhagyás-megtagadást;

| AK. | mivel a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete előírja, hogy az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 10. pontja értelmében a tagállamok illetékes hatóságainak értékelniük kell, hogy a szóban forgó rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesíthetők-e a területükön annak eldöntése érdekében, hogy egy karbendazimot tartalmazó biocid termék engedélyezhető-e; |
| --- | --- |

AK.

mivel a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete előírja, hogy az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 10. pontja értelmében a tagállamok illetékes hatóságainak értékelniük kell, hogy a szóban forgó rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesíthetők-e a területükön annak eldöntése érdekében, hogy egy karbendazimot tartalmazó biocid termék engedélyezhető-e;

| AL. | mivel a Bizottság nem ruházhatja át a tagállamokra a karbendazimot tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalának megtagadásával kapcsolatos felelősséget azon érv alapján, hogy a potenciális helyettesítésre jelölt anyagokkal kapcsolatos nyilvános konzultáció során kapott információk rossz minőségűek; |
| --- | --- |

AL.

mivel a Bizottság nem ruházhatja át a tagállamokra a karbendazimot tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalának megtagadásával kapcsolatos felelősséget azon érv alapján, hogy a potenciális helyettesítésre jelölt anyagokkal kapcsolatos nyilvános konzultáció során kapott információk rossz minőségűek;

| AM. | mivel a Bizottság javaslatának megfelelően csak egy korlátozott információkat tartalmazó címkét kell feltüntetni a kezelt árucikkeken, és ez a címke nem képezi szabályozási ellenőrzés tárgyát az árucikk forgalomba hozatala és tagállamok közötti kereskedelme előtt; mivel abból adódóan, hogy nincs szükség termékengedélyezésre, nem fogják értékelni azt, hogy a termék hatékonysága megfelel-e a címkén szereplő állításoknak; |
| --- | --- |

AM.

mivel a Bizottság javaslatának megfelelően csak egy korlátozott információkat tartalmazó címkét kell feltüntetni a kezelt árucikkeken, és ez a címke nem képezi szabályozási ellenőrzés tárgyát az árucikk forgalomba hozatala és tagállamok közötti kereskedelme előtt; mivel abból adódóan, hogy nincs szükség termékengedélyezésre, nem fogják értékelni azt, hogy a termék hatékonysága megfelel-e a címkén szereplő állításoknak;

| AN. | mivel ez a helyzet nem biztosítja az emberi egészség és a környezet megfelelő szintű védelmét, és nem biztosít egyenlő versenyfeltételeket sem az uniós, sem az Unión kívüli vállalatok számára; |
| --- | --- |

AN.

mivel ez a helyzet nem biztosítja az emberi egészség és a környezet megfelelő szintű védelmét, és nem biztosít egyenlő versenyfeltételeket sem az uniós, sem az Unión kívüli vállalatok számára;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete nem áll összhangban az uniós joggal abban a tekintetben, hogy nem egyeztethető össze a 98/8/EK irányelv, illetve az 528/2012/EU rendelet céljával és tartalmával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy tekintettel






  a) | a karbendazim veszélyes tulajdonságaira, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a karbendazim veszélyes tulajdonságaira,

| b) | az anyag környezeti sorsára, valamint az alátámasztó dokumentumokban foglalt kockázatkezelési intézkedések hiányára, |
| --- | --- |

b)

az anyag környezeti sorsára, valamint az alátámasztó dokumentumokban foglalt kockázatkezelési intézkedések hiányára,

| c) | a megfelelő alternatívák hiányának kétséget kizáró megállapításához szükséges adatok hiányára, |
| --- | --- |

c)

a megfelelő alternatívák hiányának kétséget kizáró megállapításához szükséges adatok hiányára,

| d) | az értékelő jelentések benyújtása óta eltelt hétéves időszakra, valamint |
| --- | --- |

d)

az értékelő jelentések benyújtása óta eltelt hétéves időszakra, valamint

| e) | a karbendazim 7., 9. és 10. terméktípusok esetében történő felhasználásaira vonatkozó bizottsági határozatok közötti összhang hiányára,
  a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete, amely jóváhagyja a karbendazimot a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható meglévő hatóanyagként (még ha ez csupán három évre szól is), nem arányos az anyagnak az emberi egészségre és a környezetre jelentett elfogadhatatlan kockázata tükrében, és a Bizottságnak ezért azt kellett volna megállapítania, hogy a kockázat mértéke elfogadhatatlan, mivel a karbendazim valamely termékben történő felhasználása továbbra is aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

e)

a karbendazim 7., 9. és 10. terméktípusok esetében történő felhasználásaira vonatkozó bizottsági határozatok közötti összhang hiányára,

a bizottsági végrehajtási rendelet tervezete, amely jóváhagyja a karbendazimot a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható meglévő hatóanyagként (még ha ez csupán három évre szól is), nem arányos az anyagnak az emberi egészségre és a környezetre jelentett elfogadhatatlan kockázata tükrében, és a Bizottságnak ezért azt kellett volna megállapítania, hogy a kockázat mértéke elfogadhatatlan, mivel a karbendazim valamely termékben történő felhasználása továbbra is aggodalomra ad okot;

| 3. | úgy véli, hogy a Bizottság által a végrehajtási rendelet tervezetében szolgáltatott információk nem elegendőek ahhoz, hogy a Parlament megfelelően gyakorolhassa ellenőrzési hatáskörét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási rendelettervezetét, és nyújtson be új tervezetet a bizottságnak, amelyben azt javasolja, hogy a karbendazimot ne hagyják jóvá a 7. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megismétli, hogy bár az értékelő jelentéseket 2013. szeptember 1. előtt nyújtották be, egy 1B mutagén és 1B reprodukciót károsító besorolású és az endokrin rendszert potenciálisan károsító tulajdonságokkal rendelkező anyag engedélyezése elfogadhatatlan kockázatot jelent az emberi egészségre a vizsgált felhasználások tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

(2)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

(5)  Morinaga, H. et al., ‘A Benzimidazole Fungicide, Benomyl, and Its Metabolite, Carbendazim, Induce Aromatase Activity in a Human Ovarian Granulose-Like Tumor Cell Line (KGN)’, Endokrinológia, 2004, 145(4):1860–1869; Kim, D-J. et al., ‘Benomyl induction of brain aromatase and toxic effects in the zebrafish embryo’, Alkalmazott toxikológiai hírújság, 2009, 29:289–294; Goldman, J.M. et al., ‘Effects of the benomyl metabolite, carbendazim, on the hypothalamic-pituitary reproductive axis in the male rat’, Toxikológia, 1989, 57(2): 173-182. Jiang, J. et al, „A karbendazim oxidatív stresszt, apoptózist, immunotoxicitást és endokrinrombolást okozhat a zebradánió lárváinak fejlődése során”, In Vitro Toxikológia, 2015, 29(7):1473-1481; Singh, S., Singh, N., Kumar, V. et al., ‘Toxicity, monitoring and biodegradation of the fungicide carbendazim’, Környezetkémiai lap, 2016, 14: 317–329; Jin, C., Zeng, Z., Wang, C., Luo, T., Wang, S., Zhou, J., Ni, Y., Fu, Z., Jin, Y., ‘Insights into a Possible Mechanism Underlying the Connection of Carbendazim-Induced Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis in Mice’, Toxikológiai tudományok, 2018, 166(2): 382-393; Durand, P., Martin, G., Blondet, A., Gilleron, J., Carette, D., Janczarski, S., Christin, E., Pointis, G., Perrard, M.H., ‘Effects of low doses of carbendazim or iprodione either separately or in mixture on the pubertal rat seminiferous epithelium: An ex vivo study’, In Vitro Toxikológia, 2017, 45(3):366-373; Jin, Y., Zeng, Z., Wu, Y., Zhang, S., Fu, Z., ‘Oral Exposure of Mice to Carbendazim Induces Hepatic Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis’, Toxikológiai tudományok, 2015, 147(1):116-26; Rama, E.M., Bortolan, S., Vieira, M.L., Gerardin, D.C., Moreira, E.G., ‘Reproductive and possible hormonal effects of carbendazim’, Szabályozási toxikológia és farmakológia, 2014, 69(3):476-486.

(6)  A BPC 2019. december 10-i véleménye a hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről: Karbendazim, terméktípus: 7; A BPC 2019. február 27-i véleménye a hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről: Karbendazim, terméktípus: 9; A BPC 2019. december 10-i véleménye a hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről: Karbendazim, terméktípus: 10; https://echa.europa.eu/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval?diss=true&search_criteria_ecnumber=234-232-0&search_criteria_casnumber=10605-21-7&search_criteria_name=Carbendazim

(7)  A BPC a 7. és 10. terméktípusra vonatkozó véleményei, 14. o.

(8)  https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/479/ publikationen/texte_169-2020_belastung_der_umwelt_mit_bioziden_realistischer_erfassen_-_schwerpunkt_eintraege_ueber_klaeranlagen.pdf

(9)  Merel, S., Benzing, S., Gleiser, C., Di Napoli-Davis, G., Zwiener, C., ‘Occurrence and overlooked sources of the biocide carbendazim in wastewater and surface water’, Környezetszennyezés, 2018, 239:512-521.

(10)  Lásd a T-837/16. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:T:2019:144) 69. pontját.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/98 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/98

---

P9_TA(2020)0327

Az európai választások értékelése

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az európai választások értékeléséről (2020/2088(INI))

(2021/C 425/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 10. és 14. cikkére, valamint 17. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 10. és 14. cikkére, valamint 17. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 20. és 22. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 20. és 22. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 21. és 39. cikkére, valamint 52. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 21. és 39. cikkére, valamint 52. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt, az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (6) és (7) bekezdéséről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt, az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (6) és (7) bekezdéséről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 21. cikkére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 25. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre és különösen annak 29. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre és különösen annak 29. cikkére,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére és különösen annak 1. alapelvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére és különösen annak 1. alapelvére,

| — | tekintettel az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló, 2018. július 13-i 2018/994/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló, 2018. július 13-i 2018/994/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament összetételének megállapításáról szóló, 2018. június 28-i (EU) 2018/937 európai tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament összetételének megállapításáról szóló, 2018. június 28-i (EU) 2018/937 európai tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a közvetlen és általános választójog alapján a kilencedik alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról szóló, 2018. május 22-i 2018/767/EU, Euratom tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közvetlen és általános választójog alapján a kilencedik alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról szóló, 2018. május 22-i 2018/767/EU, Euratom tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2018. május 3-i 2018/673/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2018. május 3-i 2018/673/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak az európai parlamenti választásokkal összefüggésben történő megsértésével kapcsolatos ellenőrzési eljárás tekintetében az 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2019. március 25-i 2019/493/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak az európai parlamenti választásokkal összefüggésben történő megsértésével kapcsolatos ellenőrzési eljárás tekintetében az 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2019. március 25-i 2019/493/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló módosított keretmegállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló módosított keretmegállapodásra (6),

| — | tekintettel az európai uniós választójog reformjáról szóló, 2015. november 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós választójog reformjáról szóló, 2015. november 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kiaknázása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kiaknázása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a közvetlen és általános választójog alapján kilencedik alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közvetlen és általános választójog alapján kilencedik alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Európai Parlament összetételéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament összetételéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottság elnökének megválasztásáról szóló, 2019. július 16-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnökének megválasztásáról szóló, 2019. július 16-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a választásokba való külföldi beavatkozásról és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformációról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a választásokba való külföldi beavatkozásról és a nemzeti és európai demokratikus folyamatokban megjelenő dezinformációról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Európa jövőjéről szóló vita állásáról szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa jövőjéről szóló vita állásáról szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába – többek között a félretájékoztatásba – történő külföldi beavatkozással foglalkozó különbizottság létrehozásáról, valamint feladatainak, létszámának és megbízatásának meghatározásáról szóló, 2020. június 18-i határozatára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába – többek között a félretájékoztatásba – történő külföldi beavatkozással foglalkozó különbizottság létrehozásáról, valamint feladatainak, létszámának és megbízatásának meghatározásáról szóló, 2020. június 18-i határozatára (15),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „A fogyatékossággal élők tényleges jogai arra, hogy szavazzanak az európai parlamenti választásokon” című, 2019. március 20-i tájékoztató jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „A fogyatékossággal élők tényleges jogai arra, hogy szavazzanak az európai parlamenti választásokon” című, 2019. március 20-i tájékoztató jelentésére,

| — | tekintettel az Interparlamentáris Unió (IPU) nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos munkájára és különösen a nemi dimenzió iránt érzékeny parlamentekre irányuló cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Interparlamentáris Unió (IPU) nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos munkájára és különösen a nemi dimenzió iránt érzékeny parlamentekre irányuló cselekvési tervére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0211/2020),

| A. | mivel a 2019-es európai parlamenti választásokon az elmúlt 20 évben a legmagasabb, 50,66 %-os részvételi arányt mértek (2014-hez képest nyolc százalékpontos növekedés), ami arra utaló pozitív jel, hogy az európai polgárok egyre inkább érdeklődnek az uniós szintű fejlemények iránt, és úgy érzik, hogy az uniós jogszabályok hatással vannak mindennapi életükre; mivel azonban ez a szám a tagállamok közötti jelentős különbségeket rejt, a távolmaradók aránya továbbra is magas, és ezért többet kell tenni az európai választásokon való részvétel növelése érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2019-es európai parlamenti választásokon az elmúlt 20 évben a legmagasabb, 50,66 %-os részvételi arányt mértek (2014-hez képest nyolc százalékpontos növekedés), ami arra utaló pozitív jel, hogy az európai polgárok egyre inkább érdeklődnek az uniós szintű fejlemények iránt, és úgy érzik, hogy az uniós jogszabályok hatással vannak mindennapi életükre; mivel azonban ez a szám a tagállamok közötti jelentős különbségeket rejt, a távolmaradók aránya továbbra is magas, és ezért többet kell tenni az európai választásokon való részvétel növelése érdekében;

| B. | mivel a Parlament által a 2019. évi európai választások után megrendelt Eurobarométer-felmérés eredményei azt mutatják, hogy a szavazók két fő prioritása a gazdasági helyzet és a környezet volt, ami egyértelműen jelzi, hogy az európai választásokon részt vevő polgárok több európai szintű fellépést szeretnének látni ezen a két szakpolitikai területen, amelyek tekintetében az EU és a nemzeti hatóságok megosztott hatáskörrel rendelkeznek (16); |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament által a 2019. évi európai választások után megrendelt Eurobarométer-felmérés eredményei azt mutatják, hogy a szavazók két fő prioritása a gazdasági helyzet és a környezet volt, ami egyértelműen jelzi, hogy az európai választásokon részt vevő polgárok több európai szintű fellépést szeretnének látni ezen a két szakpolitikai területen, amelyek tekintetében az EU és a nemzeti hatóságok megosztott hatáskörrel rendelkeznek (16);

| C. | mivel a választási rendszer helyes megválasztása megfelelő környezetet teremt a polgárok számára ahhoz, hogy higgyenek azon alapvető demokratikus jogukban, hogy szavazhatnak demokratikus képviselőikre, a politikai képviselők számára pedig ahhoz, hogy meghallgassák szavazóikat és képviseljék érdekeiket, ami önállóságtudatot alakít ki a polgárokban; |
| --- | --- |

C.

mivel a választási rendszer helyes megválasztása megfelelő környezetet teremt a polgárok számára ahhoz, hogy higgyenek azon alapvető demokratikus jogukban, hogy szavazhatnak demokratikus képviselőikre, a politikai képviselők számára pedig ahhoz, hogy meghallgassák szavazóikat és képviseljék érdekeiket, ami önállóságtudatot alakít ki a polgárokban;

| D. | mivel az Eurobarométer-felmérés szerint a magasabb részvételi arány részben a fiatalok jelentősebb részvételének volt köszönhető, noha a 40 év felettiek továbbra is sokkal nagyobb valószínűséggel mennek el szavazni; mivel a fiatalok több mint 50 %-a állampolgári kötelességtudatból és az éghajlatváltozás sürgető problémája miatt szavazott; |
| --- | --- |

D.

mivel az Eurobarométer-felmérés szerint a magasabb részvételi arány részben a fiatalok jelentősebb részvételének volt köszönhető, noha a 40 év felettiek továbbra is sokkal nagyobb valószínűséggel mennek el szavazni; mivel a fiatalok több mint 50 %-a állampolgári kötelességtudatból és az éghajlatváltozás sürgető problémája miatt szavazott;

| E. | mivel a civil társadalom kitartó részvétele döntő szerepet játszott az Európát támogató közbeszédben az európai választások előtt; |
| --- | --- |

E.

mivel a civil társadalom kitartó részvétele döntő szerepet játszott az Európát támogató közbeszédben az európai választások előtt;

| F. | mivel a magasabb részvételi arány összefüggött az Európa-barát pártok térnyerésével is, amelyekre a fiatalabb generációk szavaztak, és ez hozzáadódott az Európai Parlamenten belül meglévő Európa-barát többséghez, azonban figyelmeztető jelnek kell tekinteni az euroszkeptikus, populista és nacionalista mozgalmak által elért eredményeket, amelyek fenyegetést jelentenek az európai integrációs projektre nézve; |
| --- | --- |

F.

mivel a magasabb részvételi arány összefüggött az Európa-barát pártok térnyerésével is, amelyekre a fiatalabb generációk szavaztak, és ez hozzáadódott az Európai Parlamenten belül meglévő Európa-barát többséghez, azonban figyelmeztető jelnek kell tekinteni az euroszkeptikus, populista és nacionalista mozgalmak által elért eredményeket, amelyek fenyegetést jelentenek az európai integrációs projektre nézve;

| G. | mivel a magasabb részvételi arány azt is jelzi, hogy az uniós polgárok gyors, demokratikus és hatékony intézkedést várnak az EU-tól olyan fontos kérdésekben, mint a foglalkoztatás, a megélhetési költségek, a szociális dömping, az éghajlatváltozás, a migráció, az alapvető jogok védelme és a demokratizáció; |
| --- | --- |

G.

mivel a magasabb részvételi arány azt is jelzi, hogy az uniós polgárok gyors, demokratikus és hatékony intézkedést várnak az EU-tól olyan fontos kérdésekben, mint a foglalkoztatás, a megélhetési költségek, a szociális dömping, az éghajlatváltozás, a migráció, az alapvető jogok védelme és a demokratizáció;

| H. | mivel hatékonyabbnak és proaktívnak kell lennünk az összes kommunikációs eszköz, többek között a digitális technológia kihasználása érdekében, hogy elősegítsük az uniós szinten meghozott politikai döntések és a választópolgárok uniós intézményekhez való kötődésérzete közötti erőteljes kapcsolatot; |
| --- | --- |

H.

mivel hatékonyabbnak és proaktívnak kell lennünk az összes kommunikációs eszköz, többek között a digitális technológia kihasználása érdekében, hogy elősegítsük az uniós szinten meghozott politikai döntések és a választópolgárok uniós intézményekhez való kötődésérzete közötti erőteljes kapcsolatot;

| I. | mivel bár a nemek közötti egyenlőség helyzete javult az európai parlamenti képviselők körében (2019-ben a nők aránya 41 % volt, ami növekedést jelent a 2014. évi 37 %-hoz képest), a nemek szempontjából kiegyensúlyozott Parlamentet még nem sikerült megvalósítani; mivel e számadatok mögött a tagállamok közötti jelentős különbségek rejtőznek, valamint számos olyan kihívás, amellyel még meg kell küzdeni a nemek paritásának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel bár a nemek közötti egyenlőség helyzete javult az európai parlamenti képviselők körében (2019-ben a nők aránya 41 % volt, ami növekedést jelent a 2014. évi 37 %-hoz képest), a nemek szempontjából kiegyensúlyozott Parlamentet még nem sikerült megvalósítani; mivel e számadatok mögött a tagállamok közötti jelentős különbségek rejtőznek, valamint számos olyan kihívás, amellyel még meg kell küzdeni a nemek paritásának megvalósítása érdekében;

| J. | mivel Ursula von der Leyen az Európai Bizottság első női elnöke; mivel az általa irányított biztosok közül 13 nő, ami a női biztosok eddigi legnagyobb arányát jelenti; |
| --- | --- |

J.

mivel Ursula von der Leyen az Európai Bizottság első női elnöke; mivel az általa irányított biztosok közül 13 nő, ami a női biztosok eddigi legnagyobb arányát jelenti;

| K. | mivel az Európai Parlamentben jobban kell képviselni Európa sokszínű és multikulturális társadalmát; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Parlamentben jobban kell képviselni Európa sokszínű és multikulturális társadalmát;

| L. | mivel 15 tagállam még mindig korlátozza a fogyatékossággal élő személyek szavazati jogát, így akadályozva e polgároknak a demokratikus folyamatokban való érdemi részvételét és képviseletét; mivel a nemzeti szabályok eredményeként a legutóbbi európai választásokon a becslések szerint 800 000 uniós polgár nem tudta szavazati jogát gyakorolni fogyatékossága vagy mentálhigiénés problémái miatt; |
| --- | --- |

L.

mivel 15 tagállam még mindig korlátozza a fogyatékossággal élő személyek szavazati jogát, így akadályozva e polgároknak a demokratikus folyamatokban való érdemi részvételét és képviseletét; mivel a nemzeti szabályok eredményeként a legutóbbi európai választásokon a becslések szerint 800 000 uniós polgár nem tudta szavazati jogát gyakorolni fogyatékossága vagy mentálhigiénés problémái miatt;

| M. | mivel a demográfiai változások és a társadalmaink elöregedése olyan tényezők, amelyek miatt növekedni fog a tartós ápolást-gondozást biztosító intézményekben és a kórházakban élő emberek száma; mivel ösztönözni kell az ilyen személyekre vonatkozóan több tagállamban bevezetett konkrét és hivatalos eszközök szélesebb körű használatát; |
| --- | --- |

M.

mivel a demográfiai változások és a társadalmaink elöregedése olyan tényezők, amelyek miatt növekedni fog a tartós ápolást-gondozást biztosító intézményekben és a kórházakban élő emberek száma; mivel ösztönözni kell az ilyen személyekre vonatkozóan több tagállamban bevezetett konkrét és hivatalos eszközök szélesebb körű használatát;

| N. | mivel a választói névjegyzékbe történő felvétel határideje tagállamonként nagyon különböző, és a választások időpontját megelőző 90. és 3. nap között mozog; mivel az EGSZB „A fogyatékossággal élők tényleges jogai arra, hogy szavazzanak az európai parlamenti választásokon” című tájékoztató jelentése azt javasolja, hogy a választói névjegyzéket legkorábban a választás előtt két héttel zárják le; |
| --- | --- |

N.

mivel a választói névjegyzékbe történő felvétel határideje tagállamonként nagyon különböző, és a választások időpontját megelőző 90. és 3. nap között mozog; mivel az EGSZB „A fogyatékossággal élők tényleges jogai arra, hogy szavazzanak az európai parlamenti választásokon” című tájékoztató jelentése azt javasolja, hogy a választói névjegyzéket legkorábban a választás előtt két héttel zárják le;

| O. | mivel a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) és a Pierre Abbé Alapítvány közös jelentése (17) szerint legalább 700 000 hajléktalan él az Európai Unióban, és közel 9 millió háztartás él súlyosan elégtelen lakhatási körülmények között; mivel ez a szám tíz év alatt 70 %-kal nőtt; mivel a hajléktalanok komoly nehézségekbe ütköznek a szavazás tekintetében; |
| --- | --- |

O.

mivel a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) és a Pierre Abbé Alapítvány közös jelentése (17) szerint legalább 700 000 hajléktalan él az Európai Unióban, és közel 9 millió háztartás él súlyosan elégtelen lakhatási körülmények között; mivel ez a szám tíz év alatt 70 %-kal nőtt; mivel a hajléktalanok komoly nehézségekbe ütköznek a szavazás tekintetében;

| P. | mivel az 1976-os választási okmány reformját, amelyet az Európai Parlament az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalásában (18) fogadott el, három tagállam még mindig nem ratifikálta teljes mértékben; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1976-os választási okmány reformját, amelyet az Európai Parlament az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalásában (18) fogadott el, három tagállam még mindig nem ratifikálta teljes mértékben;

| Q. | mivel a Parlamentnek megújult lendülettel kell törekednie a választási okmány – amelynek egyes tagállamok általi ratifikálása még függőben van – módosítására vonatkozó javaslatainak érvényesítésére, és egységes európai választási szabályokat kell követelnie; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Parlamentnek megújult lendülettel kell törekednie a választási okmány – amelynek egyes tagállamok általi ratifikálása még függőben van – módosítására vonatkozó javaslatainak érvényesítésére, és egységes európai választási szabályokat kell követelnie;

| R. | mivel a 2019-es európai választások eredményeként egy egyértelműen Európát támogató identitással rendelkező, különféle politikai csoportokból álló új parlamenti többség alakult ki; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2019-es európai választások eredményeként egy egyértelműen Európát támogató identitással rendelkező, különféle politikai csoportokból álló új parlamenti többség alakult ki;

| S. | mivel a Tanács ellenállása következtében a 2019-es választások eredményeként nem a csúcsjelöltek egyike került megválasztásra a Bizottság elnökének, ami csökkentette a folyamat iránti bizalmat; mivel a Bizottság elnökének megválasztása az Európai Parlament képviselői többségének támogatásától függ; mivel az európai választásokon részt vevő uniós polgárok csupán kis része vélte úgy, hogy szavazataik befolyásolhatják a Bizottság elnökének megválasztását, ami rámutat arra, hogy a folyamat jobb megismertetésére van szükség az uniós polgárok körében; |
| --- | --- |

S.

mivel a Tanács ellenállása következtében a 2019-es választások eredményeként nem a csúcsjelöltek egyike került megválasztásra a Bizottság elnökének, ami csökkentette a folyamat iránti bizalmat; mivel a Bizottság elnökének megválasztása az Európai Parlament képviselői többségének támogatásától függ; mivel az európai választásokon részt vevő uniós polgárok csupán kis része vélte úgy, hogy szavazataik befolyásolhatják a Bizottság elnökének megválasztását, ami rámutat arra, hogy a folyamat jobb megismertetésére van szükség az uniós polgárok körében;

| T. | mivel a csúcsjelöltállítási eljárás teljes kidolgozása még hátra van; mivel többek között hiányzik belőle annak lehetősége, hogy a csúcsjelöltek valamennyi tagállamban hivatalos jelöltként induljanak, lehetővé téve, hogy valamennyi európai szavazó az általa preferált csúcsjelöltre adja le a szavazatát, és megismerje az Európai Bizottság elnökjelöltjeit és azt, hogy ezeket a személyeket hogyan választják az európai politikai pártok; mivel a Parlament felvetette ezt a kérdést az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2018. február 7-i határozatában (19); |
| --- | --- |

T.

mivel a csúcsjelöltállítási eljárás teljes kidolgozása még hátra van; mivel többek között hiányzik belőle annak lehetősége, hogy a csúcsjelöltek valamennyi tagállamban hivatalos jelöltként induljanak, lehetővé téve, hogy valamennyi európai szavazó az általa preferált csúcsjelöltre adja le a szavazatát, és megismerje az Európai Bizottság elnökjelöltjeit és azt, hogy ezeket a személyeket hogyan választják az európai politikai pártok; mivel a Parlament felvetette ezt a kérdést az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2018. február 7-i határozatában (19);

| U. | mivel a csúcsjelöltállítási rendszert sürgősen meg kell reformálni az Európa jövőjéről szóló konferencián folytatott mélyreható vitafolyamat révén, figyelembe véve az európai választási rendszer arányos jellegét, és e rendszernek a következő, 2024-es európai választáson már alkalmazhatónak kell lennie; mivel e vitafolyamatnak ki kell terjednie a Bizottság és elnöke de facto politikai szerepére, valamint az Unió döntéshozatali folyamatának bármilyen ehhez kapcsolódó változására is; |
| --- | --- |

U.

mivel a csúcsjelöltállítási rendszert sürgősen meg kell reformálni az Európa jövőjéről szóló konferencián folytatott mélyreható vitafolyamat révén, figyelembe véve az európai választási rendszer arányos jellegét, és e rendszernek a következő, 2024-es európai választáson már alkalmazhatónak kell lennie; mivel e vitafolyamatnak ki kell terjednie a Bizottság és elnöke de facto politikai szerepére, valamint az Unió döntéshozatali folyamatának bármilyen ehhez kapcsolódó változására is;

| V. | mivel az a tény, hogy a felmérés válaszadóinak csak 8 %-a nyilatkozott úgy, hogy a legutóbbi választásokon azért szavazott, hogy befolyásolja az Európai Bizottság következő elnökének személyét (20), arra utal, hogy sürgősen tisztázni kell az Európai Bizottság elnökének kiválasztására irányuló folyamatot, és azt átláthatóbbá kell tenni a szavazók számára; |
| --- | --- |

V.

mivel az a tény, hogy a felmérés válaszadóinak csak 8 %-a nyilatkozott úgy, hogy a legutóbbi választásokon azért szavazott, hogy befolyásolja az Európai Bizottság következő elnökének személyét (20), arra utal, hogy sürgősen tisztázni kell az Európai Bizottság elnökének kiválasztására irányuló folyamatot, és azt átláthatóbbá kell tenni a szavazók számára;

| W. | mivel az intézményi téren tett javaslatok, mint például az Európai Parlament összetételéről szóló, 2018. február 7-i parlamenti állásfoglalásban szereplő transznacionális listák, az európai politikai pártoknak és mozgalmaknak az európai választások középpontjába helyezése, a Tanácsnak az uniós jogalkotás második kamarájává történő átalakítása, amint azt a Parlament az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalásában javasolta, vagy a választások előtt az európai politikai pártok és mozgalmak számára koalíciók létrehozásának lehetővé tétele segíthetnek átalakítani az európai választásokat egyetlen európai választássá, szemben a 27 különálló országos választást egyesítő jelenlegi rendszerrel; |
| --- | --- |

W.

mivel az intézményi téren tett javaslatok, mint például az Európai Parlament összetételéről szóló, 2018. február 7-i parlamenti állásfoglalásban szereplő transznacionális listák, az európai politikai pártoknak és mozgalmaknak az európai választások középpontjába helyezése, a Tanácsnak az uniós jogalkotás második kamarájává történő átalakítása, amint azt a Parlament az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalásában javasolta, vagy a választások előtt az európai politikai pártok és mozgalmak számára koalíciók létrehozásának lehetővé tétele segíthetnek átalakítani az európai választásokat egyetlen európai választássá, szemben a 27 különálló országos választást egyesítő jelenlegi rendszerrel;

| X. | mivel az érdekeltségi nyilatkozatok vizsgálatának folyamata és a biztosjelöltek európai parlamenti meghallgatása fontos lépés volt a Bizottság Parlamenttel és általában a nyilvánossággal szembeni elszámoltathatóságának növelésében; mivel ezt a folyamatot a jövőben még lehet és kell is fejleszteni; |
| --- | --- |

X.

mivel az érdekeltségi nyilatkozatok vizsgálatának folyamata és a biztosjelöltek európai parlamenti meghallgatása fontos lépés volt a Bizottság Parlamenttel és általában a nyilvánossággal szembeni elszámoltathatóságának növelésében; mivel ezt a folyamatot a jövőben még lehet és kell is fejleszteni;

| Y. | mivel a tagállami és uniós demokratikus folyamatokat – alkalmanként a belföldi szereplőkkel összefüggésben – külföldi erők vették célba a választások eredményének befolyásolása és az Unió gyengítése céljával; mivel az uniós intézmények által bevezetett mechanizmusok, például a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex és a választásokra vonatkozó riasztási rendszer hozzájárultak a külföldi beavatkozás mérsékléséhez a választási kampány során; |
| --- | --- |

Y.

mivel a tagállami és uniós demokratikus folyamatokat – alkalmanként a belföldi szereplőkkel összefüggésben – külföldi erők vették célba a választások eredményének befolyásolása és az Unió gyengítése céljával; mivel az uniós intézmények által bevezetett mechanizmusok, például a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex és a választásokra vonatkozó riasztási rendszer hozzájárultak a külföldi beavatkozás mérsékléséhez a választási kampány során;

| Z. | mivel a Bizottságnak a választásokat megelőzően a közösségimédia-platformokhoz intézett kérései zavart okoztak és nem kívánt következményekhez vezettek, például az egész Európára kiterjedő politikai hirdetések betiltásához, amely az európai politikai pártok egyik legfőbb eszköze az európai választási kampányok során arra, hogy a választók azonosítsák és megismerjék őket; mivel az intézményeknek különösen e tekintetben intézményközi megközelítést kell kialakítaniuk a választási folyamat biztonságának és stabilitásának javítása érdekében; mivel a gyakorlati kódex tisztán önkéntes, és az átláthatóságra összpontosít, nem pedig a tényleges korlátozásokra, például a célzott politikai hirdetésekre; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottságnak a választásokat megelőzően a közösségimédia-platformokhoz intézett kérései zavart okoztak és nem kívánt következményekhez vezettek, például az egész Európára kiterjedő politikai hirdetések betiltásához, amely az európai politikai pártok egyik legfőbb eszköze az európai választási kampányok során arra, hogy a választók azonosítsák és megismerjék őket; mivel az intézményeknek különösen e tekintetben intézményközi megközelítést kell kialakítaniuk a választási folyamat biztonságának és stabilitásának javítása érdekében; mivel a gyakorlati kódex tisztán önkéntes, és az átláthatóságra összpontosít, nem pedig a tényleges korlátozásokra, például a célzott politikai hirdetésekre;

| AA. | mivel az európai politikai pártok és alapítványok szerepet játszanak a sikeres európai politikai vita előmozdításában mind az európai választások során, mind pedig azokat követően, és érdemes láthatóbbá tenni ezeket; mivel e fontos szerep miatt az európai politikai pártoknak és politikai alapítványoknak biztosítaniuk kell az általuk kezelt alapok, különösen az uniós költségvetésből származó alapok maximális pénzügyi átláthatóságát; |
| --- | --- |

AA.

mivel az európai politikai pártok és alapítványok szerepet játszanak a sikeres európai politikai vita előmozdításában mind az európai választások során, mind pedig azokat követően, és érdemes láthatóbbá tenni ezeket; mivel e fontos szerep miatt az európai politikai pártoknak és politikai alapítványoknak biztosítaniuk kell az általuk kezelt alapok, különösen az uniós költségvetésből származó alapok maximális pénzügyi átláthatóságát;

| AB. | mivel az európai politikai pártok számos korlátozással szembesülnek az európai választások alatti kampánytevékenységet illetően, többek között korlátozottak a kampányok, valamint a nemzeti tagpártjaikkal közös tevékenységek finanszírozására vonatkozó lehetőségeik, és tilos kampányolniuk az európai ügyekről szóló nemzeti népszavazásokon; |
| --- | --- |

AB.

mivel az európai politikai pártok számos korlátozással szembesülnek az európai választások alatti kampánytevékenységet illetően, többek között korlátozottak a kampányok, valamint a nemzeti tagpártjaikkal közös tevékenységek finanszírozására vonatkozó lehetőségeik, és tilos kampányolniuk az európai ügyekről szóló nemzeti népszavazásokon;

| AC. | mivel az új politikai pártok és mozgalmak európai választások előtti megjelenése a polgárok politikai innováció iránti érdeklődését demonstrálta; |
| --- | --- |

AC.

mivel az új politikai pártok és mozgalmak európai választások előtti megjelenése a polgárok politikai innováció iránti érdeklődését demonstrálta;

| AD. | mivel a pártok létrehozására és az európai választásokra való bejutásra vonatkozó eltérő nemzeti szabályok továbbra is jelentősen akadályozzák a politikai innovációt és a valódi páneurópai politikai vitát; |
| --- | --- |

AD.

mivel a pártok létrehozására és az európai választásokra való bejutásra vonatkozó eltérő nemzeti szabályok továbbra is jelentősen akadályozzák a politikai innovációt és a valódi páneurópai politikai vitát;

| AE. | mivel a beszámolók szerint az Egyesült Királyságban a szavazók nyilvántartásba vételének kialakítása miatt mintegy egymillió európai polgárt fosztottak meg attól a lehetőségtől, hogy gyakorolhassák szavazati jogukat az európai választásokon; |
| --- | --- |

AE.

mivel a beszámolók szerint az Egyesült Királyságban a szavazók nyilvántartásba vételének kialakítása miatt mintegy egymillió európai polgárt fosztottak meg attól a lehetőségtől, hogy gyakorolhassák szavazati jogukat az európai választásokon;

| 1. | üdvözli, hogy a 2019-es európai választásokon magasabb volt a részvételi arány, ami azt igazolja, hogy megfordítható a részvételi arány Európában csökkenni látszó tendenciája, ugyanakkor csalódottságának ad hangot amiatt, hogy továbbra is magas a távolmaradók aránya, és hogy az EU-ban a választásra jogosultak csaknem fele nem szavazott; elismeri, hogy az uniós intézmények és a civil társadalmi szervezetek által irányított kampányok, elsősorban a Parlament „Szavazni fogok” kampánya fontos szerepet játszott a részvételi arány növelésében; hangsúlyozza, hogy helyi, regionális, nemzeti és európai szinten további lépéseket kell tenni a szavazók európai választásokon való részvételre ösztönzése érdekében; úgy véli, ez a magasabb részvételi arány azt mutatja, hogy a polgárok egyre nagyobb hányada számára az EU jelenti azt a megfelelő szintet, ahol foglalkozni kell napjaink kihívásaival, így például a gazdasággal és a fenntartható növekedéssel, az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel, a társadalmi és nemek közötti egyenlőtlenségekkel, a digitális forradalommal, a szabadság, az emberi jogok és a demokrácia előmozdításával, a demográfiával, valamint a geopolitikai problémákkal, köztük a migrációval és a külpolitikával, a biztonsággal és az EU által a világban betöltött szereppel; ezért felszólítja az összes uniós intézményt, hogy vállaljanak felelősséget és tegyenek eleget a polgároktól közvetlenül vagy közvetve kapott megbízatásuknak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bízik abban, hogy a szavazók részvételének növekvő tendenciája megismételhető, ha megerősödik a választók és a jelöltek közötti kapcsolat és elszámoltathatóság, és az uniós szintű kihívásokat és politikai programokat minden tagállamban megvitatják; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a fiatalok választásokon való részvételének jelentős növekedését; megismétli a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy nyilvános konzultációk és az Európa jövőjéről szóló konferencia révén vegyék figyelembe a fiatalok aggályait, amelyek kritikus fontosságúak a következő generációk élete szempontjából; javasolja, hogy a tagállamok a fiatal szavazók részvételének további növelése érdekében fontolják meg a választójogi korhatár harmonizálását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a tényt, hogy a nemek közötti egyensúly az elmúlt választások nyomán javult a Parlamentben; hangsúlyozza azonban, hogy még mindig van mit javítani annak érdekében, hogy a Parlamentben valóban kiegyensúlyozott legyen a nemek közötti arány, és elismeri, hogy jelentős különbségek vannak a tagállamok között, mivel van, ahol a megválasztott nők aránya több mint 50 %, és van, ahol egyetlen női európai parlamenti képviselőt sem választottak; felhívja a tagállamokat és az Unió intézményeit, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a férfiak és a nők közötti egyenlőség elvének előmozdítására az egész választási folyamat során; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a nemi szempontból kiegyensúlyozott választási listák fontosságát; kéri a Bizottságot, hogy a Parlamenttel és más szervekkel, például a Velencei Bizottsággal együttműködve fogalmazzon meg ajánlásokat a tagállamok számára a nők Európai Parlamenten belüli képviseletének növelése érdekében, és kéri, hogy olyan jelöltlistákat vezessenek be, amelyek például zárt listák vagy más hasonló módszerek alkalmazása révén egyenlő számú férfi és női jelöltet indítanak a választási körzetekben, mivel számos tagállamban nincs olyan jogszabály, amely biztosítaná a választások politikai paritását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy csak néhány európai parlamenti képviselő tartozik etnikai, nyelvi és egyéb kisebbséghez (21); úgy véli, hogy a rasszizmus elleni küzdelem, valamint a kirekesztés és a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése az EU értékeiből és az Alapjogi Chartából eredő kötelezettség; hangsúlyozza, hogy nemzeti és európai szinten többet kell tenni a kisebbségek választási listákra való felvételének és megválasztásának további növelése érdekében, és felhívja a tagállamokat és az európai választásokon részt vevő politikai pártokat, hogy fogadjanak el proaktív intézkedéseket az alulreprezentált csoportok képviseletének növelése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ennek fényében emlékeztet azokra a sajátos nehézségekre, amelyekkel a romák a politikai részvétel terén szembesülnek, különösen a választói nyilvántartásba vétel eljárásaihoz való hozzáférés tekintetében, többek között a személyazonosító okmányok hiánya miatt; felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a roma szavazók oktatását és részvételi arányát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy hasonló ajánlásokat lehetne tenni a fogyatékossággal élő polgárok passzív és aktív választójogának gyakorlására vonatkozóan; mély aggodalommal emlékeztet arra, hogy az Unióban a becslések szerint kb. 800 000 fogyatékossággal élő polgár nem tudott szavazni 2019-ben a vonatkozó nemzeti szabályok miatt; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a bevált gyakorlatok cseréjét azzal kapcsolatban, hogy miként lehet megkönnyíteni a fogyatékossággal élő személyek számára a szavazóhelyiségek megközelítését; rámutat arra, hogy a fogyatékossággal élő választók esetében a szavazás gyakorlati feltételei ugyanolyan fontosak, mint az információkhoz való hozzáférés, illetve a szavazóhelyiségek megközelíthetősége; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti a tagállamokat, hogy garantálják, hogy a szavazati joggal rendelkezők, beleértve a származási országukon kívül élő uniós állampolgárokat, a hajléktalanokat és a nemzeti jogszabályokkal összhangban ilyen jogokat élvező fogvatartottakat is, gyakorolhassák ezt a jogot; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az eltérő választási kultúrák miatt sokféle választási rendszer létezik; javasolja, hogy egyértelmű rendeletek, ajánlások és iránymutatások biztosítsák az egységes európai választási jogszabályhoz való közelítést és az uniós polgárok szavazati esélyegyenlőségét, különös tekintettel a pártok regisztrálásához való jogra és a választásokon való részvételre, a szavazólapokhoz való hozzáférésre, a jelöltek indítására, az akadálymentességre, a meghatalmazott útján vagy távolról történő szavazásra, valamint a választások napjaira; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri a 2019. évi európai választások során a választási folyamat megfelelő szervezését, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése miatti bizonytalanság ellenére; rámutat ebben az összefüggésben az Európai Parlament összetételének a brexitet követő zökkenőmentes átalakítására az Európai Parlament összetételéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalásában előírt védzáradék alapján; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a 2024-es választásokra erősítsék meg a konzulátusok kapacitásait, lehetővé téve a polgárok szigorú ellenőrzését és arról történő tájékoztatását, hogy a többszöri szavazás tilos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a tagállamokat, hogy tökéletesítsék a jogszabályokat, megkönnyítve a hajléktalanok számára a szavazati jogok gyakorlását; hangsúlyozza, hogy annak megkövetelése, hogy az emberek az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelvben (22) meghatározottak szerint igazolják lakcímüket, hozzájárulhat a hajléktalanok kizárásához azokban az országokban, ahol nem tudnak hivatalos lakcímet szerezni; határozottan javasolja a lakcímigazolás követelményének megszüntetését, hogy ezáltal javítani lehessen az Unió teljes jogú polgárainak minősülő hajléktalanok szavazásokon való részvételét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | azon a véleményen van, hogy az Európai Bizottság elnökét azért nem sikerült a 2019. évi választásokat követően a csúcsjelöltállítási eljárás keretében megválasztani, mert egyrészt a csúcsjelöltek elvének alkalmazását nem módosították a 2014. évi tapasztalatok alapján, másrészt azért, mert az uniós polgárokat nem tájékoztatták megfelelően és így nem ismerték eléggé a folyamatot; szándékában áll megreformálni a bizottsági elnök megválasztásának demokratikus folyamatát a következő, 2024-es európai választások előtt; megjegyzi azonban, hogy a Bizottság elnökének megválasztása mindig az Európai Parlament képviselői többségének támogatásától függ, mivel a választási eredményeket teljes mértékben figyelembe kell venni, amint azt a Lisszaboni Szerződés előírja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza az Európa jövőjéről szóló közelgő konferencia fontos szerepét az intézményi kérdésekkel kapcsolatos vitában, tekintettel többek között a 2019. évi európai választások eredményére; üdvözli a három uniós intézmény közelgő közös nyilatkozatát az Európa jövőjéről szóló konferenciáról, és kéri annak mielőbbi elfogadását; emlékeztet a Bizottság elnökének azon kötelezettségvállalására, hogy kifejezetten a demokratikus folyamatokhoz és az intézményi ügyekhez kapcsolódó témákat tűz napirendre, többek között a konferencia kapcsán, a konferencia által a megvitatandó prioritások listájáról hozott határozatok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság tagjainak és elnökének megválasztása a parlamenti képviselők többségének döntésétől függ, azaz gyakorlatilag egy közös programot elfogadó koalíció létrehozását teszi szükségessé, ahogy azt 2019 júliusában a von der Leyen-Bizottság megválasztása is mutatta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat, hogy semmi sem akadályozza az európai pártokat és mozgalmakat abban, hogy koalíciókat alakítsanak az európai választások előtt, közös programot tegyenek közzé és megválasszák a koalíciójuk egyedüli listavezetőjét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy az európai választások eredménye erősítette az Európai Bizottság megválasztásának politikai dimenzióját, és ezért a biztosjelöltek érdekeltségi nyilatkozatainak pontosabb és objektívebb ellenőrzésére van szükség; úgy véli továbbá, hogy ez a folyamat rámutatott, hogy szükség van a biztosjelöltek érdekeltségi nyilatkozatainak technikai és pártok feletti értékelésére; támogatja, hogy az Alkotmányügyi Bizottság (AFCO) és a Jogi Bizottság (JURI) a közeljövőben megvizsgálja egy független etikai testület létrehozásának lehetőségét, amely számára megfelelő forrásokat lehetne biztosítani; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az egyes biztosjelöltek és a biztosok testülete jóváhagyásának vagy elutasításának végső soron politikai eljárásnak kell lennie, amely határozottan az Európai Parlament kezében van; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kitart amellett, hogy valamennyi európai szavazó számára lehetővé kell tenni, hogy saját preferált jelöltjére szavazzon a Bizottság elnökének választásakor; ezért megismétli, hogy lehetővé kell tenni, hogy a csúcsjelöltek egy európai politikai párt által megválasztott, egységes európai választási programot képviselő hivatalos jelöltekként indulhassanak a következő választásokon valamennyi tagállamban; hangsúlyozza, hogy az EU arányos választási rendszerének figyelembevételével az Európai Bizottság elnöke megválasztásának attól kell függenie, hogy képes-e megszerezni az Európai Parlament képviselőinek többségi támogatását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat, hogy az ebben a jelentésben az elsődleges uniós jogra vonatkozóan javasolt módosításoknak – amelyek tükrözik a Bizottságnak az uniós kereten belüli megnövekedett politikai szerepét – tartalmazniuk kell a Bizottság Parlamenttel és Tanáccsal szembeni egyéni és kollektív felelősségét, valamint a Tanácsnak az uniós jogalkotás második kamarájává történő átalakítását is; |
| --- | --- |

19.

| 20. | javasolja a választójog és az Európai Parlament összetételéről szóló határozat reformját, mind az azonnali fejlesztések bevezetése érdekében a legközelebbi választások során, mind pedig a legközelebbi választásokon túli időszakra vonatkozóan elfogadott és kötelező fejlesztési ütemterv tekintetében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elismeri, hogy bár egyes tagállamok még nem ratifikálták a választójog elfogadott reformját, az európai választási folyamat esetleges javítására szolgáló következő elemeket meg lehetne vitatni, többek között az Európa jövőjéről szóló konferencián:






  — | új távoli szavazási módszerek a polgárok számára az európai választások során, különleges vagy kivételes körülmények között, |
| --- | --- | --- |

21.

—

új távoli szavazási módszerek a polgárok számára az európai választások során, különleges vagy kivételes körülmények között,

| — | a jelöltekre vonatkozó közös szabályok a választásokon való indulás során, valamint a kampányra és a finanszírozásra vonatkozó közös szabályok, |
| --- | --- |

—

a jelöltekre vonatkozó közös szabályok a választásokon való indulás során, valamint a kampányra és a finanszírozásra vonatkozó közös szabályok,

| — | a passzív és aktív választójogra vonatkozó harmonizált előírások a tagállamokban, beleértve annak megfontolását, hogy a szavazók alsó korhatárát valamennyi tagállamban 16 évre csökkentsék, |
| --- | --- |

—

a passzív és aktív választójogra vonatkozó harmonizált előírások a tagállamokban, beleértve annak megfontolását, hogy a szavazók alsó korhatárát valamennyi tagállamban 16 évre csökkentsék,

| — | a képviselők távollétének időtartamára vonatkozó rendelkezések, például szülési szabadság, szülői szabadság vagy súlyos betegség esetén; |
| --- | --- |

—

a képviselők távollétének időtartamára vonatkozó rendelkezések, például szülési szabadság, szülői szabadság vagy súlyos betegség esetén;

| 22. | ismételten kéri egy Európai Választási Hatóság létrehozását, amelynek feladata az európai választójoggal kapcsolatos iránymutatások és rendelkezések végrehajtásának nyomon követése; javasolja a nemzeti választási irodák közötti információcsere-mechanizmusoknak az Európai Választási Hatóság koordinációja mellett történő megerősítését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyre-másra kerülnek napvilágra a 2019. évi európai választásokat megelőző, gyakran külföldi befolyásra utaló beavatkozások és dezinformációs kampányok bizonyítékai; elismerését fejezi ki a Bizottság és más intézmények arra irányuló erőfeszítései kapcsán, hogy fellépjenek a választási kampány során a külföldi beavatkozásokkal szemben, konkrétan az EKSZ keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoportja révén; mindazonáltal rámutat, hogy az európai demokrácia elleni ilyen támadások leküzdéséhez szükséges pénzügyi és emberi erőforrások – nemzeti szinten is – sokszorosan meghaladják az erre kijelölt európai erőforrások összességét; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentősen növeljék a külföldi beavatkozás elleni küzdelem célját szolgáló finanszírozást; hangsúlyozza, hogy kiemelt feladat a médiatudatosság és az állampolgári ismeretek korai életkortól történő javítása a kultúrán és az iskolai oktatáson keresztül a kritikai gondolkodás kialakítása és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a polgárok azonosítsák a médiában a megalapozatlan információkat és megtalálják az ellenőrizhető információk forrásait; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a választási folyamatokba való jogellenes beavatkozás nem kizárólag külföldi jelenség; úgy véli, hogy a közösségimédia-platformok tartalomajánló algoritmusait meg kell vizsgálni, és szükség esetén szabályozni kell annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok rendelkezésére álló információk elfogulatlanok legyenek, továbbá a polgárok tájékoztatáshoz való jogának megvédése érdekében a választási kampányok során és azokat követően is; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a közösségimédia-platformokon megjelenő politikai hirdetéssel kapcsolatos nehézségek bizonyítják a kampányszabályok harmonizálásának szükségességét az egész Unióban, különösen akkor, ha az európai választások ténylegesen páneurópai kampányokat eredményeznek, ahol a 27 különböző jogrendszernek való megfelelés szükségessége a digitális térben akadályokat és jogbizonytalanságot jelent a politikai pártok és mozgalmak számára; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a külföldi befolyással és a félretájékoztatás belső és külső dimenzióival szembeni eredményes küzdelem érdekében, továbbá folytassanak átfogó eszmecserét a Parlamentnek azzal az új különbizottságával, amely az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a félretájékoztatással foglalkozik, és teljes mértékben vegyék figyelembe annak ajánlásait, amint a különbizottság meghozza azokat, illetve a következő európai választásokat megelőzően; ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy e kérdésekben sokkal szorosabban működjenek együtt a Parlamenttel, mivel demokratikus intézményeink védelme az Európai Parlament alapvető hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri az európai politikai pártok, politikai mozgalmak és alapítványok fontos szerepét az európai politikai vita előmozdításában; rámutat azonban, hogy az európai és nemzeti szintű korlátozó intézkedések miatt az európai politikai pártok nem tudnak teljes mértékben részt venni az európai választási kampányokban; hangsúlyozza továbbá, hogy nem folytathatnak kampányt európai ügyekkel kapcsolatos népszavazásokon, például a nemzetközi kereskedelmi megállapodások vagy az Egyesült Királyság uniós tagságról szóló 2016. évi népszavazása kapcsán; felszólít a nemzeti és az uniós szintű jogszabályok további összehangolására annak érdekében, hogy Unió-szerte egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az európai választások során; javasolja, hogy javítsák az európai politikai pártok és mozgalmak láthatóságát azáltal, hogy a pártok nevét és emblémáját feltüntetik a szavazólapokon, és azt ajánlja, hogy ugyanez vonatkozzon az európai választási kampányok során használt valamennyi anyagra is; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy az európai politikai pártok programjait a választások előtt meg kell ismerni, ami egyértelmű és átlátható kampányszabályokat követel meg; hangsúlyozza, hogy az európai választási szabályoknak elő kell mozdítaniuk az európai pártdemokráciát, többek között azáltal, hogy kötelezővé teszik az európai választásokon részt vevő pártok számára az európai pártcsaládjuk logójának feltüntetését a szavazólapon a nemzeti logó mellett; |
| --- | --- |

28.

| 29. | javasolja az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló 2014. október 22-i, 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) módosítását annak érdekében, hogy az európai politikai pártok és alapítványok számára lehetővé tegye az európai politikai színtéren való teljes körű részvételt, a kampányolást és kampányfinanszírozás felhasználását, valamint az európai választásokon való jelöltállítást, és finanszírozásuk átláthatóságának növelését, különösen ami az uniós költségvetésből származó források kezelését és a tagpártoktól származó finanszírozást illeti, és tiltsa meg a nem uniós országok magán- és közintézményeitől származó adományokat; hangsúlyozza azonban, hogy az Európa Tanács tagországaiból származó pártok tagsági díjai elfogadhatók lehetnének a páneurópai politikai kötelékek előmozdítására tekintettel, feltéve, hogy erre a fokozott átláthatóság keretében kerül sor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rámutat arra, hogy az európai pártok programjai továbbra sem képezték releváns részét a 2019. évi választásokat megelőző politikai vitának; határozottan sajnálja az olyan eseteket, amikor az ilyen viták az uniós ügyek helyett az uniós szakpolitikai döntéshozatallal közvetlenül nem összefüggő nemzeti témákra összpontosultak; úgy véli, hogy a választások európai dimenzióját a legszámottevőbben akkor lehetne javítani, ha a polgárok több információt kapnának az EU által hozott döntésekről és ezeknek a mindennapi életükre gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

30.

| 31. | azon a véleményen van, hogy az éves európai hét bevezetése, amely egyidejűleg zajlana az összes nemzeti parlamentben, és amelynek során a Bizottság munkaprogramjáról folytatott vitákra kerülne sor a nemzeti parlamentek képviselői, az európai biztosok, az európai parlamenti képviselők és a civil társadalom képviselői között, támogatni fogja az egymással kapcsolatot ápoló parlamentek parlamentközi közszférájának kialakulását, valamint az európai fellépések nemzeti szintű kommunikációjának a javítását; |
| --- | --- |

31.

| 32. | összehangolt európai szintű stratégiát szorgalmaz az európai választások médiában történő megjelenítésének biztosítása érdekében, nevezetesen azáltal, hogy megvitatják a különféle európai politikai erők politikai szándékait, meghívják a különböző tagállamokban az európai választásokra állított jelölteket, és foglalkoznak a kampányeseményekkel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ösztönzi a közszolgálati műsorszolgáltatókat, hogy rendezzenek és közvetítsenek vitákat a csúcsjelöltek, valamint az Európai Parlament képviselőjelöltjei között a nyilvánosság tájékoztatására vonatkozó megbízatásuk keretében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, az európai választások eredménye egyértelműen jelzi, hogy mélyreható intézményi vitafolyamatra van szükség, amely lehetővé teszi a polgárok, a civil társadalom és képviselőik számára az Unió jövőjének alakítását; hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány fokozta az európai szintű intézményi reformfolyamat sürgősségét; ezért felszólítja az összes intézményi partnert, hogy vállaljanak felelősséget, és tartsanak egy ambiciózus, interaktív és inkluzív konferenciát Európa jövőjéről, amely nyitott a polgárok, a civil társadalom és képviselőik előtt, és amely kézzelfogható eredményekkel erősíti a képviseleti demokráciát és az EU rezilianciáját, továbbá kövesse nyomon a konferencia következtetéseit, amelynek jelentős változásokat kell eredményeznie az EU politikáiban és intézményi felépítésében, és új lendületet kell adnia az európai projektnek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  HL L 178., 2018.7.16., 1. o.

(2)  HL L 165. I, 2018.7.2., 1. o.

(3)  HL L 129., 2018.5.25., 76. o.

(4)  HL L 114. I, 2018.5.4., 1. o.

(5)  HL L 85. I, 2019.3.27., 7. o.

(6)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(7)  HL C 366., 2017.10.27., 7. o.

(8)  HL C 252., 2018.7.18., 215. o.

(9)  HL C 252., 2018.7.18., 201. o.

(10)  HL C 390., 2019.11.18., 170. o.

(11)  HL C 463., 2018.12.21., 83. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0002.

(13)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0031.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0098.

(15)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0161.

(16)  91.5. sz. Eurobarométer-felmérés: „The 2019 Post-Electoral Survey – Have European Elections Entered a New Dimension?” (A 2019. évi választásokat követő felmérés – Új dimenziót kaptak-e az európai parlamenti választások?), Európai Parlament, 2019. szeptember.

(17)  FEANTSA és Abbé-Pierre Alapítvány: „Fifth Overview of Housing Exclusion in Europe 2020” (A lakhatásból való kirekesztettség Európában 2020-ban – ötödik áttekintés), 2020. július.

(18)  HL C 118., 2020.4.8., 246. o.

(19)  HL C 463., 2018.12.21., 89. o.

(20)  Eurobarométer 91.5., 2019. szeptember.

(21)  A Bizottság „Jelentés a 2019. évi európai parlamenti választásokról” című, 2020. június 19-i közleménye (COM(2020)0252).

(22)  HL L 329., 1993.12.30., 34. o.

(23)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/107

---

P9_TA(2020)0328

Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban – A 2018–2019 közötti időszakra vonatkozó éves jelentés

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban – A 2018–2019 közötti időszakra vonatkozó éves jelentés (2019/2199(INI))

(2021/C 425/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára („a Charta”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára („a Charta”),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (CRC), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (CRC),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra,

| — | tekintettel az alapvető jogok európai uniós helyzetéről szóló korábbi jelentésekben foglaltakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogok európai uniós helyzetéről szóló korábbi jelentésekben foglaltakra,

| — | tekintettel a Charta 20. cikkére, amely kimondja, hogy a törvény előtt mindenki egyenlő, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Charta 20. cikkére, amely kimondja, hogy a törvény előtt mindenki egyenlő,

| — | tekintettel a Chartának a megkülönböztetés tilalmáról szóló 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Chartának a megkülönböztetés tilalmáról szóló 21. cikkére,

| — | tekintettel az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozására vonatkozó, az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt kötelezettségére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozására vonatkozó, az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt kötelezettségére,

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1) (a faji egyenlőségről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1) (a faji egyenlőségről szóló irányelv),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (3),

| — | tekintettel az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európában tapasztalható hajléktalanság elleni sürgős fellépésről szóló strasbourgi plenáris ülésen folytatott vitára, amelyre 2020. január 13-án került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európában tapasztalható hajléktalanság elleni sürgős fellépésről szóló strasbourgi plenáris ülésen folytatott vitára, amelyre 2020. január 13-án került sor,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének 19. alapelvére, amely kimondja, hogy „rászorulók számára hozzáférést kell biztosítani a jó minőségű szociális lakásokhoz vagy lakhatási támogatáshoz”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének 19. alapelvére, amely kimondja, hogy „rászorulók számára hozzáférést kell biztosítani a jó minőségű szociális lakásokhoz vagy lakhatási támogatáshoz”,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Charta lakhatáshoz való jogról szóló 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Charta lakhatáshoz való jogról szóló 31. cikkére,

| — | tekintettel a Charta 34. cikkének (3) bekezdésére, amely a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem érdekében megerősíti a szociális és lakhatási támogatáshoz való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Charta 34. cikkének (3) bekezdésére, amely a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem érdekében megerősíti a szociális és lakhatási támogatáshoz való jogot,

| — | tekintettel a Bizottságnak a dolgozói szegénységről szóló, 2019. évi jelentésére (6) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a dolgozói szegénységről szóló, 2019. évi jelentésére (6)

| — | tekintettel az FRA „A gyermekszegénység elleni küzdelem: az alapvető jogok kérdése” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA „A gyermekszegénység elleni küzdelem: az alapvető jogok kérdése” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a migránsok és menekültek a görög szigeteken kialakult helyzetéről szóló 2019. április 11-i 2280 sz. határozatára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a migránsok és menekültek a görög szigeteken kialakult helyzetéről szóló 2019. április 11-i 2280 sz. határozatára (7),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Charta igazságos munkakörülményekhez való jogról szóló 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Charta igazságos munkakörülményekhez való jogról szóló 2. cikkére,

| — | tekintettel a Charta méltányos és igazságos munkakörülményekhez való jogról szóló 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Charta méltányos és igazságos munkakörülményekhez való jogról szóló 31. cikkére,

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2019. április 9-i tanácsi ajánlásra (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2019. április 9-i tanácsi ajánlásra (2019/C 136/01),

| — | tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az EU 2019–2027 közötti időszakra szóló, a 2018. november 26-i tanácsi határozaton alapuló ifjúsági stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2019–2027 közötti időszakra szóló, a 2018. november 26-i tanácsi határozaton alapuló ifjúsági stratégiájára,

| — | tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1152 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1152 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről, valamint a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről, valamint a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, „Az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv 20. cikkében előírtak szerinti második jelentés az emberkereskedelem elleni küzdelem terén elért eredményekről (2018)” című jelentésére (COM(2018) 0777), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, „Az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv 20. cikkében előírtak szerinti második jelentés az emberkereskedelem elleni küzdelem terén elért eredményekről (2018)” című jelentésére (COM(2018) 0777),

| — | tekintettel az Emberkereskedelem Elleni Küzdelem Szakértői Csoportjának (GRETA) tevékenységeiről szóló 8. általános jelentésre (13) és az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményének valamennyi tagállam általi végrehajtásáról szóló GRETA-jelentésekre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberkereskedelem Elleni Küzdelem Szakértői Csoportjának (GRETA) tevékenységeiről szóló 8. általános jelentésre (13) és az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményének valamennyi tagállam általi végrehajtásáról szóló GRETA-jelentésekre (14),

| — | tekintettel a Bizottság 2018. november 28-i, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak szóló, „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című közleményére, COM(2018)0773 (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2018. november 28-i, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak szóló, „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című közleményére, COM(2018)0773 (15),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének 16. alapelvére, amely hangsúlyozza a kellő időben jó minőségű, megfizethető, megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés jogát; |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének 16. alapelvére, amely hangsúlyozza a kellő időben jó minőségű, megfizethető, megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés jogát;

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a migráns gyermekek védelméről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns gyermekek védelméről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a gyermekek bevándorlásügyi fogva tartásának alternatíváiról szóló, 2014. októberi határozatára (RES 2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a gyermekek bevándorlásügyi fogva tartásának alternatíváiról szóló, 2014. októberi határozatára (RES 2020),

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2019. júniusi, „Megmentett életek. Megvédett jogok. A menekültek és a migránsok földközi-tengeri védelme tekintetében megmutatkozó hiányosságok felszámolása” című ajánlására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2019. júniusi, „Megmentett életek. Megvédett jogok. A menekültek és a migránsok földközi-tengeri védelme tekintetében megmutatkozó hiányosságok felszámolása” című ajánlására (19),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2019. évi alapjogi jelentésére, valamint annak 2019. júniusi, „A földközi-tengeri kutatás-mentésben részt vevő nem kormányzati szervezetek hajói és bűnügyi nyomozások” című frissítésére (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2019. évi alapjogi jelentésére, valamint annak 2019. júniusi, „A földközi-tengeri kutatás-mentésben részt vevő nem kormányzati szervezetek hajói és bűnügyi nyomozások” című frissítésére (20),

| — | tekintettel a büntetés-végrehajtási rendszerekről és a börtönkörülményekről szóló, 2017. október 5-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetés-végrehajtási rendszerekről és a börtönkörülményekről szóló, 2017. október 5-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az antiszemitizmus elleni küzdelemről szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antiszemitizmus elleni küzdelemről szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (22),

| — | tekintettel az Európában tapasztalható cigányellenességről és a második világháború alatti roma népirtás Unió általi elismeréséről szóló, a nemzetközi roma nap alkalmából 2015. április 15-én elfogadott állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európában tapasztalható cigányellenességről és a második világháború alatti roma népirtás Unió általi elismeréséről szóló, a nemzetközi roma nap alkalmából 2015. április 15-én elfogadott állásfoglalására (23),

| — | tekintettel „A romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjai: a cigányellenességgel szembeni küzdelem” című, 2017. október 25-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjai: a cigányellenességgel szembeni küzdelem” című, 2017. október 25-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020 utáni megerősített uniós stratégiai keretrendszerének, valamint a cigányellenességgel szembeni küzdelem fokozásának szükségességéről szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020 utáni megerősített uniós stratégiai keretrendszerének, valamint a cigányellenességgel szembeni küzdelem fokozásának szükségességéről szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásáról szóló 2020. szeptember 17-i állásfoglalására: a roma hátterű személyek ellen irányuló negatív hozzáállás elleni küzdelem Európában (26) |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásáról szóló 2020. szeptember 17-i állásfoglalására: a roma hátterű személyek ellen irányuló negatív hozzáállás elleni küzdelem Európában (26)

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökség „Roma nők kilenc uniós tagállamban” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökség „Roma nők kilenc uniós tagállamban” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unióban a tömegtájékoztatás szabadságáról és sokszínűségéről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a tömegtájékoztatás szabadságáról és sokszínűségéről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel az uniós tagállamokban élő kisebbségek védelméről és megkülönböztetésmentességéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállamokban élő kisebbségek védelméről és megkülönböztetésmentességéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (28),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról szóló, 2016. július 7-i állásfoglalására, különös tekintettel az ENSZ CRPD-bizottságának záró észrevételeire (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról szóló, 2016. július 7-i állásfoglalására, különös tekintettel az ENSZ CRPD-bizottságának záró észrevételeire (29),

| — | tekintettel a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról szóló, 2018. október 25-i állásfoglalására (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról szóló, 2018. október 25-i állásfoglalására (30),

| — | tekintettel „Az újfasiszta erőszak fokozódásáról Európában” című, 2018. október 25-i állásfoglalására (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az újfasiszta erőszak fokozódásáról Európában” című, 2018. október 25-i állásfoglalására (31),

| — | tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (32),

| — | tekintettel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló, 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalására (33), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló, 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalására (33),

| — | tekintettel a Bizottság „Az Unión belüli jogállamiság megerősítése Intézkedési terv” című 2019. július 17-i közleményére (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az Unión belüli jogállamiság megerősítése Intézkedési terv” című 2019. július 17-i közleményére (COM(2019)0343),

| — | tekintettel a „2020. évi jogállamisági jelentés – A jogállamiság helyzete az Európai Unióban” című, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0580) és az azt kísérő, a jogállamiság tagállami helyzetéről szóló – az egyes tagállamok által a Covid19 kapcsán hozott intézkedések demokráciára, jogállamiságra és alapvető jogokra gyakorolt hatásaival foglalkozó – 27 országfejezetre (SWD(2020)0300-0326), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2020. évi jogállamisági jelentés – A jogállamiság helyzete az Európai Unióban” című, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0580) és az azt kísérő, a jogállamiság tagállami helyzetéről szóló – az egyes tagállamok által a Covid19 kapcsán hozott intézkedések demokráciára, jogállamiságra és alapvető jogokra gyakorolt hatásaival foglalkozó – 27 országfejezetre (SWD(2020)0300-0326),

| — | tekintettel az interszexuális személyek jogairól szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (34), |
| --- | --- |

—

tekintettel az interszexuális személyek jogairól szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (34),

| — | tekintettel a békés tiltakozáshoz való jogról és az erőszak arányos mértékű alkalmazásáról szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (35), |
| --- | --- |

—

tekintettel a békés tiltakozáshoz való jogról és az erőszak arányos mértékű alkalmazásáról szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (35),

| — | tekintettel az afrikai származású emberek Európában biztosítandó alapvető jogairól szóló, 2019. március 26-i állásfoglalására (36), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai származású emberek Európában biztosítandó alapvető jogairól szóló, 2019. március 26-i állásfoglalására (36),

| — | tekintettel „A szexuális nevelés bűncselekménnyé nyilvánításáról Lengyelországban” című, 2019. november 14-i állásfoglalására (37), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szexuális nevelés bűncselekménnyé nyilvánításáról Lengyelországban” című, 2019. november 14-i állásfoglalására (37),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 30. évfordulója kapcsán a gyermekek jogairól szóló, 2019. november 26-i állásfoglalására (38), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 30. évfordulója kapcsán a gyermekek jogairól szóló, 2019. november 26-i állásfoglalására (38),

| — | tekintettel az Európai Unióban a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülésének hátráltatásáról szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (39), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülésének hátráltatásáról szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (39),

| — | tekintettel az esélyegyenlőségi szervekre vonatkozó normákról szóló, (EU) 2018/951 bizottsági ajánlásra (40), |
| --- | --- |

—

tekintettel az esélyegyenlőségi szervekre vonatkozó normákról szóló, (EU) 2018/951 bizottsági ajánlásra (40),

| — | tekintettel az LMBTI személyek egyenlőségének előmozdítására irányuló intézkedések listájáról szóló, 2018. évi bizottsági éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMBTI személyek egyenlőségének előmozdítására irányuló intézkedések listájáról szóló, 2018. évi bizottsági éves jelentésre,

| — | tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni nyilvános megkülönböztetésről és gyűlöletbeszédről, többek között az LMBTI-mentes övezetekről szóló, 2019. december 18-i állásfoglalására (41), |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni nyilvános megkülönböztetésről és gyűlöletbeszédről, többek között az LMBTI-mentes övezetekről szóló, 2019. december 18-i állásfoglalására (41),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv végrehajtásáról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (42), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv végrehajtásáról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (42),

| — | tekintettel az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (43), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (43),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) az A.R. és L.R. kontra Svájc ügyben hozott, 2017. december 19-i határozatára (22338/15), amely megerősítette, hogy az átfogó szexuális nevelés a közegészség védelméhez, a gyermekek szexuális erőszakkal szembeni védelméhez és a társadalmi viszonyokra való felkészítéséhez fűződő jogos érdeket szolgálja; ezért úgy vélte, hogy a tagállamoknak nem kötelező lehetővé tennie a szülőknek, hogy gyermekeiket kivonják az ilyen nevelésből, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) az A.R. és L.R. kontra Svájc ügyben hozott, 2017. december 19-i határozatára (22338/15), amely megerősítette, hogy az átfogó szexuális nevelés a közegészség védelméhez, a gyermekek szexuális erőszakkal szembeni védelméhez és a társadalmi viszonyokra való felkészítéséhez fűződő jogos érdeket szolgálja; ezért úgy vélte, hogy a tagállamoknak nem kötelező lehetővé tennie a szülőknek, hogy gyermekeiket kivonják az ilyen nevelésből,

| — | tekintettel az EJEB Sh.D. és mások kontra Görögország, Ausztria, Horvátország, Magyarország, Észak-Macedónia, Szerbia és Szlovénia ügyre (44), amely megerősíti, hogy a gyermek rendkívüli kiszolgáltatottságának elsőbbséget kell élveznie a szabálytalan jogállással szemben, és a védelmük érdekében szükséges intézkedéseket kell hozni, és hogy a hatóságok megsértették az 5. cikket azáltal, hogy automatikusan alkalmazták a védelmi felügyeleti rendszert anélkül, hogy mérlegelték volna az őrizet alternatíváit vagy a gyermekek fogva tartásának elkerülésére vonatkozó uniós jogi követelményt (45), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EJEB Sh.D. és mások kontra Görögország, Ausztria, Horvátország, Magyarország, Észak-Macedónia, Szerbia és Szlovénia ügyre (44), amely megerősíti, hogy a gyermek rendkívüli kiszolgáltatottságának elsőbbséget kell élveznie a szabálytalan jogállással szemben, és a védelmük érdekében szükséges intézkedéseket kell hozni, és hogy a hatóságok megsértették az 5. cikket azáltal, hogy automatikusan alkalmazták a védelmi felügyeleti rendszert anélkül, hogy mérlegelték volna az őrizet alternatíváit vagy a gyermekek fogva tartásának elkerülésére vonatkozó uniós jogi követelményt (45),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a szülészeti és nőgyógyászati erőszakról szóló, 2019. október 3-i határozatára (RES 2306), valamint az Európa Tanács egyenlőséggel és megkülönböztetésmentességgel foglalkozó bizottságának 2019. szeptember 12-i kapcsolódó jelentésére, amelyben a Közgyűlés felszólítja az Európa Tanács tagállamait, hogy lépjenek fel a nőgyógyászati és szülészeti erőszak ellen, és ajánlásokat fogalmaz meg ennek módjára vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a szülészeti és nőgyógyászati erőszakról szóló, 2019. október 3-i határozatára (RES 2306), valamint az Európa Tanács egyenlőséggel és megkülönböztetésmentességgel foglalkozó bizottságának 2019. szeptember 12-i kapcsolódó jelentésére, amelyben a Közgyűlés felszólítja az Európa Tanács tagállamait, hogy lépjenek fel a nőgyógyászati és szülészeti erőszak ellen, és ajánlásokat fogalmaz meg ennek módjára vonatkozóan,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának „A nők szexuális és reproduktív egészsége és jogai Európában” című vitaindító dokumentumára (2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának „A nők szexuális és reproduktív egészsége és jogai Európában” című vitaindító dokumentumára (2017),

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2019. február 4. és 8. közötti magyarországi látogatását követően elkészített, jelentésére (46), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának 2019. február 4. és 8. közötti magyarországi látogatását követően elkészített, jelentésére (46),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az Európa Tanács tagállamaiban alkalmazott, a jogok visszaszorítását célzó politikákról és gyakorlatokról szóló 2299. sz. határozatára (2019) (47), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az Európa Tanács tagállamaiban alkalmazott, a jogok visszaszorítását célzó politikákról és gyakorlatokról szóló 2299. sz. határozatára (2019) (47),

| — | tekintettel a nemzeti, európai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek jelentéseire, valamint az Európa Tanács emberi jogi biztosának jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti, európai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek jelentéseire, valamint az Európa Tanács emberi jogi biztosának jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), az Európa Tanács és a Velencei Bizottság eddigi munkáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), az Európa Tanács és a Velencei Bizottság eddigi munkáira,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága és EJEB ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága és EJEB ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére, amelyet 2011. május 11-én, Isztambulban nyitottak meg aláírásra („Isztambuli Egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére, amelyet 2011. május 11-én, Isztambulban nyitottak meg aláírásra („Isztambuli Egyezmény”),

| — | tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló 2019. november 28-i állásfoglalására (48), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló 2019. november 28-i állásfoglalására (48),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság munkájára,

| — | tekintettel a Bizottság 2018. évi éves jelentésére az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról (49), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2018. évi éves jelentésére az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról (49),

| — | tekintettel az FRA 2018. és 2019. évi alapjogi jelentéseire (50), |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA 2018. és 2019. évi alapjogi jelentéseire (50),

| — | tekintettel az FRA „Civil társadalmi tér: a szervezetek nézetei” című cikkére, valamint az FRA „Az emberi jogokkal foglalkozó társadalmi szervezeteket érintő kihívások az Unióban” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA „Civil társadalmi tér: a szervezetek nézetei” című cikkére, valamint az FRA „Az emberi jogokkal foglalkozó társadalmi szervezeteket érintő kihívások az Unióban” című jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0226/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0226/2020),

| A. | mivel az EU nemcsak monetáris unió, hanem szociális unió is, amint azt az emberi jogok európai egyezménye, az Európai Szociális Charta és a szociális jogok európai pillére is rögzíti; mivel az EUMSZ 151. cikke hivatkozik az alapvető szociális jogokra, amint azokat az Európai Szociális Charta meghatározza; mivel az Unió az EUSZ 2. cikkében foglalt, a Chartában megjelenő és nemzetközi emberi jogi szerződésekben rögzített értékek, azaz az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok – a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is beleértve – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel a Charta az Uniós elsődleges jogának része; mivel az Unió még mindig nem csatlakozott az EJEE-hez, az EUSZ 6. cikk (2) bekezdés szerinti kötelezettsége ellenére sem; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU nemcsak monetáris unió, hanem szociális unió is, amint azt az emberi jogok európai egyezménye, az Európai Szociális Charta és a szociális jogok európai pillére is rögzíti; mivel az EUMSZ 151. cikke hivatkozik az alapvető szociális jogokra, amint azokat az Európai Szociális Charta meghatározza; mivel az Unió az EUSZ 2. cikkében foglalt, a Chartában megjelenő és nemzetközi emberi jogi szerződésekben rögzített értékek, azaz az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok – a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is beleértve – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel a Charta az Uniós elsődleges jogának része; mivel az Unió még mindig nem csatlakozott az EJEE-hez, az EUSZ 6. cikk (2) bekezdés szerinti kötelezettsége ellenére sem;

| B. | mivel ezek az értékek közösek a tagállamokban, és azokat mind az Uniónak, mind pedig az egyes tagállamoknak valamennyi belső és külső politikájukban egyaránt következetesen tiszteletben kell tartaniuk és tevékenyen elő kell mozdítaniuk; mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének előfeltétele, és mivel a tagállamok viselik a végső felelősséget azért, hogy az emberi jogokat megoltalmazzák; |
| --- | --- |

B.

mivel ezek az értékek közösek a tagállamokban, és azokat mind az Uniónak, mind pedig az egyes tagállamoknak valamennyi belső és külső politikájukban egyaránt következetesen tiszteletben kell tartaniuk és tevékenyen elő kell mozdítaniuk; mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének előfeltétele, és mivel a tagállamok viselik a végső felelősséget azért, hogy az emberi jogokat megoltalmazzák;

| C. | mivel az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottságnak biztosítania kell a szerződések alkalmazását; mivel az uniós törvények teljes körű betartásának, valamint a hatalommegosztás, a független igazságszolgáltatás védelme és az állami fellépések kiszámíthatósága biztosításának tagállamok általi megtagadása aláássa az EU hitelességét; mivel a független igazságszolgáltatás, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága, valamint a médiapluralizmus a jogállamiság alapvető elemei; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottságnak biztosítania kell a szerződések alkalmazását; mivel az uniós törvények teljes körű betartásának, valamint a hatalommegosztás, a független igazságszolgáltatás védelme és az állami fellépések kiszámíthatósága biztosításának tagállamok általi megtagadása aláássa az EU hitelességét; mivel a független igazságszolgáltatás, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága, valamint a médiapluralizmus a jogállamiság alapvető elemei;

| D. | mivel a 2018-as és 2019-es évben az Unió súlyos és többoldalú kihívásokkal szembesült az alapvető jogok, a jogállamiság és a demokrácia védelmével kapcsolatban, amelyek elválaszthatatlanul összefüggenek egymással; mivel az Európai Bizottság 2019. márciusi Eurobarométer tematikus felmérése szerint a Charta közismertsége továbbra is alacsony; mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége szerint 2018-ban nemcsak az emberi jogok megsértésére derült fény szerte az EU-ban, hanem az emberi jogok védelmét szolgáló rendszerek egészének elutasítására is (51); |
| --- | --- |

D.

mivel a 2018-as és 2019-es évben az Unió súlyos és többoldalú kihívásokkal szembesült az alapvető jogok, a jogállamiság és a demokrácia védelmével kapcsolatban, amelyek elválaszthatatlanul összefüggenek egymással; mivel az Európai Bizottság 2019. márciusi Eurobarométer tematikus felmérése szerint a Charta közismertsége továbbra is alacsony; mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége szerint 2018-ban nemcsak az emberi jogok megsértésére derült fény szerte az EU-ban, hanem az emberi jogok védelmét szolgáló rendszerek egészének elutasítására is (51);

| E. | mivel a Charta hatékonyabb előmozdítására van szükség, például figyelemfelhívó kampányok révén, annak érdekében, hogy rendelkezései hatékonyabbak legyenek, valamint hogy azt pozitív értelmezési forrásként népszerűsítsék; mivel a tagállamokon belül, de a nemzeti határokon túl is hasznos lehet a fokozott információcsere a bírák, jogászegyesületek és közigazgatási szervek között a Charta alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatokról és megközelítésekről, ideértve adott esetben a meglévő finanszírozási eszközök, például a Jogérvényesülés program keretében biztosított eszközök alkalmazását, továbbá a jogi szakemberek számára célzott képzési programok igénybevételét; |
| --- | --- |

E.

mivel a Charta hatékonyabb előmozdítására van szükség, például figyelemfelhívó kampányok révén, annak érdekében, hogy rendelkezései hatékonyabbak legyenek, valamint hogy azt pozitív értelmezési forrásként népszerűsítsék; mivel a tagállamokon belül, de a nemzeti határokon túl is hasznos lehet a fokozott információcsere a bírák, jogászegyesületek és közigazgatási szervek között a Charta alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatokról és megközelítésekről, ideértve adott esetben a meglévő finanszírozási eszközök, például a Jogérvényesülés program keretében biztosított eszközök alkalmazását, továbbá a jogi szakemberek számára célzott képzési programok igénybevételét;

| F. | mivel a korrupció súlyosan fenyegeti a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és az összes uniós tagállamra és az EU egészére nézve káros; mivel a korrupcióellenes jogi keretszabályozást a tagállamok továbbra is eltérően hajtják végre; |
| --- | --- |

F.

mivel a korrupció súlyosan fenyegeti a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és az összes uniós tagállamra és az EU egészére nézve káros; mivel a korrupcióellenes jogi keretszabályozást a tagállamok továbbra is eltérően hajtják végre;

| G. | mivel a bizonytalan foglalkoztatás és az ifjúsági munkanélküliség növekedése mélységesen aggasztó, és hosszú távú negatív hatásokkal járhat a Charta 31. cikkében foglalt jogokra nézve; |
| --- | --- |

G.

mivel a bizonytalan foglalkoztatás és az ifjúsági munkanélküliség növekedése mélységesen aggasztó, és hosszú távú negatív hatásokkal járhat a Charta 31. cikkében foglalt jogokra nézve;

| H. | mivel a gyermekek jogait a Charta rögzíti; mivel a gyermekek elsődleges érdekeinek valamennyi uniós fellépés kulcsfontosságú szempontjának kell lenniük, és a gyermekek elsődleges érdekeinek elvét valamennyi jogszabályban, bírósági és kormányzati határozatban, minden szinten teljes mértékben tiszteletben kell tartani; mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell az oktatáshoz való jogot az összes gyermek számára az Európai Unióban, valamint bármelyfajta diszkriminációtól való védelmét; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyermekek jogait a Charta rögzíti; mivel a gyermekek elsődleges érdekeinek valamennyi uniós fellépés kulcsfontosságú szempontjának kell lenniük, és a gyermekek elsődleges érdekeinek elvét valamennyi jogszabályban, bírósági és kormányzati határozatban, minden szinten teljes mértékben tiszteletben kell tartani; mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell az oktatáshoz való jogot az összes gyermek számára az Európai Unióban, valamint bármelyfajta diszkriminációtól való védelmét;

| I. | mivel a nemi alapú erőszak minden formája – beleértve a munkahelyi, otthoni és online zaklatást és erőszakot – az alapvető jogok megsértése, amely életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakóhely szerinti országtól függetlenül a társadalom minden szintjét érinti, és jelentős akadályt jelent a nők és férfiak közötti egyenlőség tekintetében; mivel mintegy 11 tagállam nem szolgáltat adatokat az intim partner vagy családtag által szándékosan elkövetett emberölések női áldozatairól (52); |
| --- | --- |

I.

mivel a nemi alapú erőszak minden formája – beleértve a munkahelyi, otthoni és online zaklatást és erőszakot – az alapvető jogok megsértése, amely életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakóhely szerinti országtól függetlenül a társadalom minden szintjét érinti, és jelentős akadályt jelent a nők és férfiak közötti egyenlőség tekintetében; mivel mintegy 11 tagállam nem szolgáltat adatokat az intim partner vagy családtag által szándékosan elkövetett emberölések női áldozatairól (52);

| J. | mivel az EJEB megállapította, hogy a környezetkárosodás különböző formái az emberi jogok, például az élethez, a magánélethez és a családi élethez való jog, az embertelen és megalázó bánásmód tilalma és az otthon tiszteletben tartásához való jog megsértését eredményezhetik (53); mivel a környezeti igazságtalanságok rendszeresen az egészségügyi kockázatokhoz és a jólétre gyakorolt negatív következményekhez kapcsolódnak, és mivel bizonyos közösségeket és csoportokat, többek között a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű csoportokat, valamint fekete és színes bőrű és etnikai kisebbségekhez tartozó személyeket aránytalanul sújtanak a környezeti terhek; |
| --- | --- |

J.

mivel az EJEB megállapította, hogy a környezetkárosodás különböző formái az emberi jogok, például az élethez, a magánélethez és a családi élethez való jog, az embertelen és megalázó bánásmód tilalma és az otthon tiszteletben tartásához való jog megsértését eredményezhetik (53); mivel a környezeti igazságtalanságok rendszeresen az egészségügyi kockázatokhoz és a jólétre gyakorolt negatív következményekhez kapcsolódnak, és mivel bizonyos közösségeket és csoportokat, többek között a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű csoportokat, valamint fekete és színes bőrű és etnikai kisebbségekhez tartozó személyeket aránytalanul sújtanak a környezeti terhek;

| K. | mivel az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés alapvető jog, és a büntetlenség jelentős akadályát képezi az áldozatok gyógyulásának és védelmének; |
| --- | --- |

K.

mivel az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés alapvető jog, és a büntetlenség jelentős akadályát képezi az áldozatok gyógyulásának és védelmének;

| L. | mivel az elmúlt években nők és lányok jogainak szervezett visszaszorítására került sor, amikor egyes tagállamok megpróbálták korlátozni a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat, például a nők abortuszhoz való hozzáférésére vonatkozó meglévő jogi védelmét, többek között az abortusz regresszív előfeltételeinek, például a kötelező elfogult tanácsadás vagy a várakozási idők bevezetése, az abortuszhoz való gyakorlati hozzáférés akadályainak fel nem számolása, valamint az abortusz teljes körű betiltására, illetve az abortusz meglévő jogalapjának megszüntetésére tett kísérletek révén; mivel néhány tagállamban kísérletet tettek a szexuális oktatás és a gendertanulmányok korlátozására vagy betiltására, valamint az Isztambuli Egyezmény elleni kampányok előmozdítására, amelyek tagadják a nemi alapú erőszak létezését; mivel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén tapasztalható visszaesés gyakran a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok helyzetének szélesebb körű romlásához kapcsolódik; |
| --- | --- |

L.

mivel az elmúlt években nők és lányok jogainak szervezett visszaszorítására került sor, amikor egyes tagállamok megpróbálták korlátozni a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat, például a nők abortuszhoz való hozzáférésére vonatkozó meglévő jogi védelmét, többek között az abortusz regresszív előfeltételeinek, például a kötelező elfogult tanácsadás vagy a várakozási idők bevezetése, az abortuszhoz való gyakorlati hozzáférés akadályainak fel nem számolása, valamint az abortusz teljes körű betiltására, illetve az abortusz meglévő jogalapjának megszüntetésére tett kísérletek révén; mivel néhány tagállamban kísérletet tettek a szexuális oktatás és a gendertanulmányok korlátozására vagy betiltására, valamint az Isztambuli Egyezmény elleni kampányok előmozdítására, amelyek tagadják a nemi alapú erőszak létezését; mivel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén tapasztalható visszaesés gyakran a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok helyzetének szélesebb körű romlásához kapcsolódik;

| M. | mivel a nőgyógyászati és szülészeti erőszak eseteit több tagállamban egyre inkább elítélik (54); mivel a Szerződés védi a nők – köztük a roma nők, a fekete nők és a színes bőrű nők, az LMBT nők és a fogyatékossággal élő nők – jogait azok sokféleségében; mivel a roma nők különösen érintettek a nők jogai tekintetében, és gyakran szembesülnek a verbális, fizikai, pszichológiai és faji zaklatás súlyosbított formáival a reproduktív egészségügyi ellátás létesítményeiben; mivel a romák etnikai szegregációval is szembesülnek a gyermekágyi egészségügyi ellátási intézményekben, ahol szegregált fürdőszobákkal és étkező helyiségekkel ellátott szegregált szobákban vannak elhelyezve; mivel egyes tagállamokban a romákat rendszeres kényszersterilizálásnak vetették alá, és nem volt lehetőségük arra, hogy megfelelő jóvátételt, többek között kártérítést kapjanak emberi jogaik ebből eredő megsértéséért; |
| --- | --- |

M.

mivel a nőgyógyászati és szülészeti erőszak eseteit több tagállamban egyre inkább elítélik (54); mivel a Szerződés védi a nők – köztük a roma nők, a fekete nők és a színes bőrű nők, az LMBT nők és a fogyatékossággal élő nők – jogait azok sokféleségében; mivel a roma nők különösen érintettek a nők jogai tekintetében, és gyakran szembesülnek a verbális, fizikai, pszichológiai és faji zaklatás súlyosbított formáival a reproduktív egészségügyi ellátás létesítményeiben; mivel a romák etnikai szegregációval is szembesülnek a gyermekágyi egészségügyi ellátási intézményekben, ahol szegregált fürdőszobákkal és étkező helyiségekkel ellátott szegregált szobákban vannak elhelyezve; mivel egyes tagállamokban a romákat rendszeres kényszersterilizálásnak vetették alá, és nem volt lehetőségük arra, hogy megfelelő jóvátételt, többek között kártérítést kapjanak emberi jogaik ebből eredő megsértéséért;

| N. | mivel az EU-ban a rasszizmus, az intolerancia, a szélsőségesség, az idegengyűlölet, az iszlamofób, az antiszemita és a romaellenes érzelmek terjedése tapasztalható, amelyek egyes tagállamokban elfogadottá váltak, és amelyeket véleményformálók és politikusok szerte az EU-ban felkaroltak, olyan társadalmi légkört előmozdítva, amely termékeny alapot biztosít a rasszizmushoz, a hátrányos megkülönböztetéshez és a gyűlölet-bűncselekményekhez; mivel a muzulmánoknak, köztük a muzulmán nőknek továbbra is általános ellenséges hozzáállással és intoleranciával kell szembesülniük számos uniós országban (55); mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2019. évi jelentésében rámutatott, hogy számos országban megkülönböztető intézményi gyakorlatok, politikák és jogszabályok léteznek; mivel a terrorizmus elleni küzdelem és a terrorizmusellenes politikák nem vezethetnek bizonyos közösségek általános hátrányos megkülönböztetéséhez; mivel 2018 decemberében az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége kifejezetten erre a célra létrehozta a muzulmángyűlölet elleni küzdelemmel kapcsolatos első adatbázist; mivel úgy tűnik, hogy egyre terjed az antiszemitizmus, ahogy azt az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2019. július 4-i jelentése is alátámasztotta, és több tagállam is az antiszemitizmus által motivált bűncselekmények számának növekedéséről számol be; mivel az etnikai és vallási kisebbségek gyakran szembesülnek verbális, fizikai, pszichológiai és faji alapú zaklatással; mivel alapvető fontosságú az oktatás és képzés fejlesztése a kritikus gondolkodás előmozdítása, a hátrányos megkülönböztetés és az intolerancia valamennyi formájának azonosításához szükséges eszközök biztosítása, valamint a digitális műveltség előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU-ban a rasszizmus, az intolerancia, a szélsőségesség, az idegengyűlölet, az iszlamofób, az antiszemita és a romaellenes érzelmek terjedése tapasztalható, amelyek egyes tagállamokban elfogadottá váltak, és amelyeket véleményformálók és politikusok szerte az EU-ban felkaroltak, olyan társadalmi légkört előmozdítva, amely termékeny alapot biztosít a rasszizmushoz, a hátrányos megkülönböztetéshez és a gyűlölet-bűncselekményekhez; mivel a muzulmánoknak, köztük a muzulmán nőknek továbbra is általános ellenséges hozzáállással és intoleranciával kell szembesülniük számos uniós országban (55); mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2019. évi jelentésében rámutatott, hogy számos országban megkülönböztető intézményi gyakorlatok, politikák és jogszabályok léteznek; mivel a terrorizmus elleni küzdelem és a terrorizmusellenes politikák nem vezethetnek bizonyos közösségek általános hátrányos megkülönböztetéséhez; mivel 2018 decemberében az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége kifejezetten erre a célra létrehozta a muzulmángyűlölet elleni küzdelemmel kapcsolatos első adatbázist; mivel úgy tűnik, hogy egyre terjed az antiszemitizmus, ahogy azt az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2019. július 4-i jelentése is alátámasztotta, és több tagállam is az antiszemitizmus által motivált bűncselekmények számának növekedéséről számol be; mivel az etnikai és vallási kisebbségek gyakran szembesülnek verbális, fizikai, pszichológiai és faji alapú zaklatással; mivel alapvető fontosságú az oktatás és képzés fejlesztése a kritikus gondolkodás előmozdítása, a hátrányos megkülönböztetés és az intolerancia valamennyi formájának azonosításához szükséges eszközök biztosítása, valamint a digitális műveltség előmozdítása érdekében;

| O. | mivel az államok egyre nagyobb mértékben folyamodnak az új technológiákhoz, például a prediktív rendészet és az arcfelismerés használatához, ami többféle kockázatot jelent, különösen az európai etnikai kisebbségek számára; |
| --- | --- |

O.

mivel az államok egyre nagyobb mértékben folyamodnak az új technológiákhoz, például a prediktív rendészet és az arcfelismerés használatához, ami többféle kockázatot jelent, különösen az európai etnikai kisebbségek számára;

| P. | mivel az LMBTI-jogok terén súlyos visszalépés mutatkozik, olyannyira, hogy az egyik tagállamban „LMBTI-mentes zónákat” is bevezettek (56); |
| --- | --- |

P.

mivel az LMBTI-jogok terén súlyos visszalépés mutatkozik, olyannyira, hogy az egyik tagállamban „LMBTI-mentes zónákat” is bevezettek (56);

| Q. | mivel az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörrel rendelkeznek a lakhatás terén; mivel nemzeti és uniós szintű stratégiára egyaránt szükség van; mivel a hajléktalanság olyan helyzet, amely az egyéneket megfosztja emberi jogaiktól, és így önmagában is sérti az emberi jogokat; mivel Unió-szerte megfigyelhető a kilakoltatások és a hajléktalanság növekedésének tendenciája (57); |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörrel rendelkeznek a lakhatás terén; mivel nemzeti és uniós szintű stratégiára egyaránt szükség van; mivel a hajléktalanság olyan helyzet, amely az egyéneket megfosztja emberi jogaiktól, és így önmagában is sérti az emberi jogokat; mivel Unió-szerte megfigyelhető a kilakoltatások és a hajléktalanság növekedésének tendenciája (57);

| R. | mivel a megfizethető lakások jelenleg a növekvő kereslet ellenére is szűkösek Európában; mivel a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) által közzétett éves összefoglalók bizonyítékot találtak arra, hogy szinte az egész EU-ban/EGT-ben növekszik a hajléktalanság aránya; a 2018. évi FEANTSA-jelentés megállapította, hogy a rendkívül kiszolgáltatott családok életkörülményeinek romlása miatt a gyermekek válnak a sürgősségi menedékhelyeken tartózkodók legnagyobb csoportjává (58); |
| --- | --- |

R.

mivel a megfizethető lakások jelenleg a növekvő kereslet ellenére is szűkösek Európában; mivel a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) által közzétett éves összefoglalók bizonyítékot találtak arra, hogy szinte az egész EU-ban/EGT-ben növekszik a hajléktalanság aránya; a 2018. évi FEANTSA-jelentés megállapította, hogy a rendkívül kiszolgáltatott családok életkörülményeinek romlása miatt a gyermekek válnak a sürgősségi menedékhelyeken tartózkodók legnagyobb csoportjává (58);

| S. | mivel a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét a Charta 11. cikke, és az Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEE) 10. cikke rögzíti; mivel a független igazságszolgáltatás, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága, valamint a médiapluralizmus a jogállamiság kulcsfontosságú elemei, és létfontosságúak az EU és tagállamai demokratikus működéséhez; |
| --- | --- |

S.

mivel a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét a Charta 11. cikke, és az Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEE) 10. cikke rögzíti; mivel a független igazságszolgáltatás, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága, valamint a médiapluralizmus a jogállamiság kulcsfontosságú elemei, és létfontosságúak az EU és tagállamai demokratikus működéséhez;

| T. | mivel az újságírók ellen irányuló fenyegetések és támadások száma Unió-szerte megnövekedett (59); mivel az EBESZ arról számol be, hogy továbbra is jellemző az ilyen bűncselekmények büntetlensége, mivel például az újságírókat érintő gyilkossági ügyek kevesebb mint 15 %-át derítik fel az EBESZ-régióban (a Media freedom jelentése); mivel ez egyértelműen romlik az újságírók védelme tekintetében, ami aláássa a tömegtájékoztatás szabadságát és a véleménynyilvánítás szabadságát, veszélyeztetve a demokráciát; |
| --- | --- |

T.

mivel az újságírók ellen irányuló fenyegetések és támadások száma Unió-szerte megnövekedett (59); mivel az EBESZ arról számol be, hogy továbbra is jellemző az ilyen bűncselekmények büntetlensége, mivel például az újságírókat érintő gyilkossági ügyek kevesebb mint 15 %-át derítik fel az EBESZ-régióban (a Media freedom jelentése); mivel ez egyértelműen romlik az újságírók védelme tekintetében, ami aláássa a tömegtájékoztatás szabadságát és a véleménynyilvánítás szabadságát, veszélyeztetve a demokráciát;

| U. | mivel a „tömegtájékoztatás szabadságáról és sokszínűségéről az Európai Unióban” című parlamenti állásfoglalás hangsúlyozta, hogy a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak tartózkodniuk kell az internet-hozzáférés és az alapvető emberi jogok gyakorlásának korlátozására, valamint a nyilvános közlések feletti ellenőrzés megszerzésére irányuló, rendkívüli állapot önkényes bevezetésével vagy más indokokra való hivatkozással hozott szükségtelen vagy aránytalan intézkedések elfogadásától; mivel e törvények szövegezése némely esetben homályos és pontatlan, így amikor a végrehajtásukra kerül sor, széles mérlegelési jogkört biztosítanak a bűnüldöző hatóságoknak, és növelik a kockázatát a békés gyülekezés szabadságához való jog önkényes korlátozásának; |
| --- | --- |

U.

mivel a „tömegtájékoztatás szabadságáról és sokszínűségéről az Európai Unióban” című parlamenti állásfoglalás hangsúlyozta, hogy a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak tartózkodniuk kell az internet-hozzáférés és az alapvető emberi jogok gyakorlásának korlátozására, valamint a nyilvános közlések feletti ellenőrzés megszerzésére irányuló, rendkívüli állapot önkényes bevezetésével vagy más indokokra való hivatkozással hozott szükségtelen vagy aránytalan intézkedések elfogadásától; mivel e törvények szövegezése némely esetben homályos és pontatlan, így amikor a végrehajtásukra kerül sor, széles mérlegelési jogkört biztosítanak a bűnüldöző hatóságoknak, és növelik a kockázatát a békés gyülekezés szabadságához való jog önkényes korlátozásának;

| V. | mivel 2018-ban és 2019-ben bebizonyosodott, hogy egyes nagy közösségimédia-cégek a hatályban lévő adatvédelmi törvényeket megsértve hozzáférést biztosítottak harmadik felek alkalmazásai számára a felhasználók személyes adataihoz, és ezekkel a személyes adatokkal egyre növekvő mértékben élnek vissza a viselkedések előrejelzése és manipulálása, többek között választási kampányok céljára; mivel a technológia folyamatos fejlődésének fényében az alapvető jogokba való beavatkozás komoly méreteket ölthet; mivel számos információs rendszer gyakorolhat hatást az alapvető jogokra, például az adatvédelemmel és a magánélet megsértésével; |
| --- | --- |

V.

mivel 2018-ban és 2019-ben bebizonyosodott, hogy egyes nagy közösségimédia-cégek a hatályban lévő adatvédelmi törvényeket megsértve hozzáférést biztosítottak harmadik felek alkalmazásai számára a felhasználók személyes adataihoz, és ezekkel a személyes adatokkal egyre növekvő mértékben élnek vissza a viselkedések előrejelzése és manipulálása, többek között választási kampányok céljára; mivel a technológia folyamatos fejlődésének fényében az alapvető jogokba való beavatkozás komoly méreteket ölthet; mivel számos információs rendszer gyakorolhat hatást az alapvető jogokra, például az adatvédelemmel és a magánélet megsértésével;

| W. | mivel a technológia folyamatos fejlődésének fényében nem könnyű megjósolni az alapvető jogokkal való kölcsönhatásokat; mivel számos információs rendszer gyakorolhat hatást az alapvető jogokra, például az adatvédelemmel és a magánélet megsértésével kapcsolatos hiányosságokra; mivel e rendszerek egyre nagyobb interoperabilitása az állampolgárok, és ezáltal azok jogainak erőteljes és időben történő védelméhez vezethet, különösen az eltűnt gyermekek, az emberkereskedelem vagy a pénzhamisítási ügyek kezelése esetében; mivel a biztonsággal foglalkozó különféle uniós ügynökségek közötti együttműködés és információcsere létfontosságú a terrorizmus és a radikalizálódás, valamint a kiberbűnözés elleni időben történő és eredményes küzdelem tekintetében; |
| --- | --- |

W.

mivel a technológia folyamatos fejlődésének fényében nem könnyű megjósolni az alapvető jogokkal való kölcsönhatásokat; mivel számos információs rendszer gyakorolhat hatást az alapvető jogokra, például az adatvédelemmel és a magánélet megsértésével kapcsolatos hiányosságokra; mivel e rendszerek egyre nagyobb interoperabilitása az állampolgárok, és ezáltal azok jogainak erőteljes és időben történő védelméhez vezethet, különösen az eltűnt gyermekek, az emberkereskedelem vagy a pénzhamisítási ügyek kezelése esetében; mivel a biztonsággal foglalkozó különféle uniós ügynökségek közötti együttműködés és információcsere létfontosságú a terrorizmus és a radikalizálódás, valamint a kiberbűnözés elleni időben történő és eredményes küzdelem tekintetében;

| X. | mivel a visszaélést bejelentő személyek és az újságírók alapvető szerepet játszanak minden nyílt és átlátható demokráciában; mivel a visszaélést bejelentő személyek és az újságírók hozzájárulnak az átláthatóság, a demokrácia és a jogállamiság előmozdításához azáltal, hogy bejelentik az olyan törvénybe ütköző vagy nem megfelelő, a közérdeket veszélyeztető magatartásokat, mint például a korrupciós cselekedetek, a bűncselekmények vagy az összeférhetetlenségek, amelyek veszélyeztetik az állampolgárok jogait és szabadságát; mivel a visszaélések bejelentése és az újságírás a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának alapvető elemei; mivel az Unióban az újságírók és a média egyéb szereplői többszörös támadásoknak, fenyegetéseknek és nyomásgyakorlásnak vannak kitéve az állami és nem állami szereplők részéről; mivel az újságírók és a visszaélést bejelentő személyek megfelelő uniós, nemzeti és nemzetközi szintű védelme, valamint az újságírók – különösen az oknyomozó újságírók – és a visszaélést bejelentő személyek fontos társadalmi szerepének elismerése alapfeltétele annak, hogy biztosítsuk e szerepük hatékony ellátását; |
| --- | --- |

X.

mivel a visszaélést bejelentő személyek és az újságírók alapvető szerepet játszanak minden nyílt és átlátható demokráciában; mivel a visszaélést bejelentő személyek és az újságírók hozzájárulnak az átláthatóság, a demokrácia és a jogállamiság előmozdításához azáltal, hogy bejelentik az olyan törvénybe ütköző vagy nem megfelelő, a közérdeket veszélyeztető magatartásokat, mint például a korrupciós cselekedetek, a bűncselekmények vagy az összeférhetetlenségek, amelyek veszélyeztetik az állampolgárok jogait és szabadságát; mivel a visszaélések bejelentése és az újságírás a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának alapvető elemei; mivel az Unióban az újságírók és a média egyéb szereplői többszörös támadásoknak, fenyegetéseknek és nyomásgyakorlásnak vannak kitéve az állami és nem állami szereplők részéről; mivel az újságírók és a visszaélést bejelentő személyek megfelelő uniós, nemzeti és nemzetközi szintű védelme, valamint az újságírók – különösen az oknyomozó újságírók – és a visszaélést bejelentő személyek fontos társadalmi szerepének elismerése alapfeltétele annak, hogy biztosítsuk e szerepük hatékony ellátását;

| Y. | mivel az EJEE 11. cikke és a Charta 12. cikke kimondja, hogy mindenkit megillet a békés gyülekezés szabadságának és az egyesülési szabadságnak a joga, ideértve azt is, hogy mindenkinek joga van az érdekeit képviselő szakszervezetek létrehozásához és az azokhoz való csatlakozáshoz; mivel a demokratikus társadalmakban a gyülekezés szabadsága egyike azon eszközöknek, amelyek révén a polgárok részt vehetnek a nyilvános vitákban és társadalmi változásokat idézhetnek elő; |
| --- | --- |

Y.

mivel az EJEE 11. cikke és a Charta 12. cikke kimondja, hogy mindenkit megillet a békés gyülekezés szabadságának és az egyesülési szabadságnak a joga, ideértve azt is, hogy mindenkinek joga van az érdekeit képviselő szakszervezetek létrehozásához és az azokhoz való csatlakozáshoz; mivel a demokratikus társadalmakban a gyülekezés szabadsága egyike azon eszközöknek, amelyek révén a polgárok részt vehetnek a nyilvános vitákban és társadalmi változásokat idézhetnek elő;

| Z. | mivel az eljáró rendőröknek mindig azonosíthatónak kell lenniük annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az erőszak esetleges túlzott mértékű alkalmazásának kivizsgálását, és a nemzeti hatóságoknak meg kell határozniuk a kapcsolódó felelősségi köröket; mivel a tagállamok eltérő küszöbértékeket határoztak meg az erőszak és a fegyverek bűnüldöző hatóságok általi, a közrend fenntartása érdekében történő alkalmazására vonatkozóan; mivel több tagállam (60) olyan törvényeket fogadott el, amelyek a békés gyülekezés szabadságának aránytalan korlátozásához vezethetnek; |
| --- | --- |

Z.

mivel az eljáró rendőröknek mindig azonosíthatónak kell lenniük annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az erőszak esetleges túlzott mértékű alkalmazásának kivizsgálását, és a nemzeti hatóságoknak meg kell határozniuk a kapcsolódó felelősségi köröket; mivel a tagállamok eltérő küszöbértékeket határoztak meg az erőszak és a fegyverek bűnüldöző hatóságok általi, a közrend fenntartása érdekében történő alkalmazására vonatkozóan; mivel több tagállam (60) olyan törvényeket fogadott el, amelyek a békés gyülekezés szabadságának aránytalan korlátozásához vezethetnek;

| AA. | mivel a civil társadalom mozgástere egyes tagállamokban csökken; mivel a tagállamok felelősek annak biztosításáért, hogy a civil társadalmi szervezetek és az emberijog-védők jogait ne korlátozzák, és hogy ehhez egy kedvező jogszabályi és szabályozási környezet álljon rendelkezésre, ahogy azt „A Tanács következtetései az Alapjogi Chartáról: hol tartunk tíz év elteltével és merre tovább?” című, nemrégiben elfogadott dokumentum is megerősíti; mivel a tagállamoknak a civil társadalmi szervezetek munkáját is támogatniuk kell a megfelelő finanszírozás, valamint az ilyen szervezetekkel folytatott gyümölcsöző együttműködést szolgáló mechanizmusok biztosítása révén; |
| --- | --- |

AA.

mivel a civil társadalom mozgástere egyes tagállamokban csökken; mivel a tagállamok felelősek annak biztosításáért, hogy a civil társadalmi szervezetek és az emberijog-védők jogait ne korlátozzák, és hogy ehhez egy kedvező jogszabályi és szabályozási környezet álljon rendelkezésre, ahogy azt „A Tanács következtetései az Alapjogi Chartáról: hol tartunk tíz év elteltével és merre tovább?” című, nemrégiben elfogadott dokumentum is megerősíti; mivel a tagállamoknak a civil társadalmi szervezetek munkáját is támogatniuk kell a megfelelő finanszírozás, valamint az ilyen szervezetekkel folytatott gyümölcsöző együttműködést szolgáló mechanizmusok biztosítása révén;

| AB. | mivel az emberijog-védők és a civil társadalmi szervezetek hitelének rontására irányuló, az állam és a nem állami szereplők által szponzorált kampányok stratégiáinak célja az alapvető jogokra vonatkozó törvények felborítása; mivel ezeknek a kampányoknak az üzeneteit a hagyományos média és a közösségi hálózatok is gyakran visszhangozzák, míg azokat, akik védik a migránsokat és a menedékkérőket, az LMBTI+ közösségeket, a nemi alapú erőszak túlélőit, a hívő és vallásos személyeket és egyéb marginalizálódott csoportokat, továbbra is kriminalizálják és megbélyegzik; |
| --- | --- |

AB.

mivel az emberijog-védők és a civil társadalmi szervezetek hitelének rontására irányuló, az állam és a nem állami szereplők által szponzorált kampányok stratégiáinak célja az alapvető jogokra vonatkozó törvények felborítása; mivel ezeknek a kampányoknak az üzeneteit a hagyományos média és a közösségi hálózatok is gyakran visszhangozzák, míg azokat, akik védik a migránsokat és a menedékkérőket, az LMBTI+ közösségeket, a nemi alapú erőszak túlélőit, a hívő és vallásos személyeket és egyéb marginalizálódott csoportokat, továbbra is kriminalizálják és megbélyegzik;

| AC. | mivel a IOM szerint 2019-ben 1 885, 2018-ban pedig 2 299 Európába tartó személy halt meg vagy tűnt el a Földközi-tengeren; mivel a Líbiából Európába vezető út továbbra is a legtöbb halálos áldozatot szedő migrációs útvonal a világon (2019-ben eddig 646-an vesztették életüket), és 2018-ban ötször több volt itt a haláleset, mint 2015-ben, aminek oka a líbiai partok közelében végzett kutatási és mentési műveletek csökkenése (61); mivel az életmentés a veszélyben lévőkkel való szolidaritást kifejező fellépés, de legelsősorban a nemzetközi – és az uniós – jog által előírt törvényi kötelezettség, mivel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének – amelyet a tagállamok és maga az EU is ratifikált – 98. cikke előírja a tagállamok számára, hogy a tengeren bajba jutott minden személynek nyújtsanak segítséget (62); |
| --- | --- |

AC.

mivel a IOM szerint 2019-ben 1 885, 2018-ban pedig 2 299 Európába tartó személy halt meg vagy tűnt el a Földközi-tengeren; mivel a Líbiából Európába vezető út továbbra is a legtöbb halálos áldozatot szedő migrációs útvonal a világon (2019-ben eddig 646-an vesztették életüket), és 2018-ban ötször több volt itt a haláleset, mint 2015-ben, aminek oka a líbiai partok közelében végzett kutatási és mentési műveletek csökkenése (61); mivel az életmentés a veszélyben lévőkkel való szolidaritást kifejező fellépés, de legelsősorban a nemzetközi – és az uniós – jog által előírt törvényi kötelezettség, mivel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének – amelyet a tagállamok és maga az EU is ratifikált – 98. cikke előírja a tagállamok számára, hogy a tengeren bajba jutott minden személynek nyújtsanak segítséget (62);

| AD. | mivel a szolidaritás bűncselekménnyé nyilvánítását továbbra is a Földközi-tengeren életeket menteni próbáló nem kormányzati szervezetek munkájának akadályozására használják; mivel a migránsoknak és menedékkérőknek nyújtott segítség miatt egyes személyekre büntetést szabtak ki több uniós országban, ami alátámasztja a migránsoknak és menedékkérőknek biztosított humanitárius segítségnyújtás bűncselekménnyé nyilvánításának aggasztó tendenciáját; |
| --- | --- |

AD.

mivel a szolidaritás bűncselekménnyé nyilvánítását továbbra is a Földközi-tengeren életeket menteni próbáló nem kormányzati szervezetek munkájának akadályozására használják; mivel a migránsoknak és menedékkérőknek nyújtott segítség miatt egyes személyekre büntetést szabtak ki több uniós országban, ami alátámasztja a migránsoknak és menedékkérőknek biztosított humanitárius segítségnyújtás bűncselekménnyé nyilvánításának aggasztó tendenciáját;

| AE. | mivel az EU-nak az uniós és a nemzetközi jog értelmében kötelessége befogadni és feldolgozni azoknak a kérelmeit, akik menedékjogért folyamodva érkeznek az Unióba; mivel a menedékkérők visszafordítása sérti az uniós és a nemzetközi jogot, és megakadályozza a menedékkérőket abban, hogy éljenek az e jogszabályokban határozottan rögzített jogi biztosítékokkal; mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa súlyos aggodalmának adott hangot az erőszakos visszafordításokról szóló következetes beszámolókkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

AE.

mivel az EU-nak az uniós és a nemzetközi jog értelmében kötelessége befogadni és feldolgozni azoknak a kérelmeit, akik menedékjogért folyamodva érkeznek az Unióba; mivel a menedékkérők visszafordítása sérti az uniós és a nemzetközi jogot, és megakadályozza a menedékkérőket abban, hogy éljenek az e jogszabályokban határozottan rögzített jogi biztosítékokkal; mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa súlyos aggodalmának adott hangot az erőszakos visszafordításokról szóló következetes beszámolókkal kapcsolatban;

| AF. | mivel a migráció az EU múltjának, jelenének és jövőjének része, és korunk egyik legnagyobb kihívása, amely egyértelmű kihatással van az alapvető jogokra; mivel a menedékkérőknek biztosítani kell a jogot és a lehetőséget arra, hogy menedékkérelmüket az EU-ba történő belépéskor a hivatalos határátkelőhelyeken nyújtsák be; mivel elhangzottak a migránsok és a menedékkérők alapvetői jogainak megsértésével kapcsolatos vádak; mivel a határőröknek megfelelő szolgáltatásokat kell nyújtaniuk a menekülteknek, figyelemebe véve a kiszolgáltatott helyzetben lévők, például a gyermekek, a traumát elszenvedett személyek és a terhes nők egyedi körülményeit; |
| --- | --- |

AF.

mivel a migráció az EU múltjának, jelenének és jövőjének része, és korunk egyik legnagyobb kihívása, amely egyértelmű kihatással van az alapvető jogokra; mivel a menedékkérőknek biztosítani kell a jogot és a lehetőséget arra, hogy menedékkérelmüket az EU-ba történő belépéskor a hivatalos határátkelőhelyeken nyújtsák be; mivel elhangzottak a migránsok és a menedékkérők alapvetői jogainak megsértésével kapcsolatos vádak; mivel a határőröknek megfelelő szolgáltatásokat kell nyújtaniuk a menekülteknek, figyelemebe véve a kiszolgáltatott helyzetben lévők, például a gyermekek, a traumát elszenvedett személyek és a terhes nők egyedi körülményeit;

| AG. | mivel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség szerint 2018-ban a nők tették ki az EU külső határain keresztül illegálisan belépők 18 %-át, és a migránsok közel egyötödét gyermekként vették nyilvántartásba, akik közül 3 750 volt a kísérő nélküli kiskorú; mivel ezek a nők és gyermekek különösen ki vannak téve az alapvető jogaikkal való visszaélésnek, például az emberkereskedelemnek; mivel a tagállamoknak gyermekvédelmi rendszereket kell kiépíteniük és megerősíteniük a gyermekeket érő erőszak, bántalmazás, elhanyagolás és kizsákmányolás megelőzése és az e cselekményekre való reagálás érdekében; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség szerint 2018-ban a nők tették ki az EU külső határain keresztül illegálisan belépők 18 %-át, és a migránsok közel egyötödét gyermekként vették nyilvántartásba, akik közül 3 750 volt a kísérő nélküli kiskorú; mivel ezek a nők és gyermekek különösen ki vannak téve az alapvető jogaikkal való visszaélésnek, például az emberkereskedelemnek; mivel a tagállamoknak gyermekvédelmi rendszereket kell kiépíteniük és megerősíteniük a gyermekeket érő erőszak, bántalmazás, elhanyagolás és kizsákmányolás megelőzése és az e cselekményekre való reagálás érdekében;

| AH. | mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a migráns és menekült gyermekek az Európai Unió területére való megérkezésüket követően gyorsan hozzáférjenek az oktatáshoz; |
| --- | --- |

AH.

mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a migráns és menekült gyermekek az Európai Unió területére való megérkezésüket követően gyorsan hozzáférjenek az oktatáshoz;

| AI. | mivel a terrorcselekmények jelentik az alapvető jogok és szabadságok egyik legsúlyosabb megsértését; mivel 2018 és 2019 folyamán az Európai Unión belül a terrorizmus dicsőítését és a terroristák iránti tiszteletet kifejező cselekedetekre került sor; mivel az ilyen jellegű cselekedetek legitimálják a terrorizmust, veszélyeztetik a demokráciát és megalázóak az áldozatok számára; |
| --- | --- |

AI.

mivel a terrorcselekmények jelentik az alapvető jogok és szabadságok egyik legsúlyosabb megsértését; mivel 2018 és 2019 folyamán az Európai Unión belül a terrorizmus dicsőítését és a terroristák iránti tiszteletet kifejező cselekedetekre került sor; mivel az ilyen jellegű cselekedetek legitimálják a terrorizmust, veszélyeztetik a demokráciát és megalázóak az áldozatok számára;

Gazdasági és szociális jogok

| 1. | elismeri, hogy az EU fontos szerepet játszik a szegénység és a társadalmi kirekesztés megelőzésében a tagállamokban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és tagállamai a gyermekszegénység felszámolására irányuló egyedi programokat dolgozzanak ki, mivel különös figyelmet kell fordítani a szegénységnek a gyermekek társadalmi, pszichológiai és fizikai fejlődésére gyakorolt különösen káros hatásaira; valamint a jövő felnőtt generációira gyakorolt egészségügyi hatásokra; hangsúlyozza, hogy a gyerekek a társadalmi és gazdasági kirekesztés aránytalanul nagy kockázatának vannak kitéve, és hogy a bántalmazás, az erőszak, a kizsákmányolás, a szegénység, és a társadalmi kirekesztés valamennyi formája révén alapvető jogaik sérülnek; hangsúlyozza, hogy a szegénység önmagában is a társadalmi igazságtalanság egyik formája, amely a nemek közötti egyenlőtlenségeken, a hátrányos megkülönböztetésen és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés egyenlőtlen esélyein alapul; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a gazdaságpolitikai javaslatok megtételekor vegyék figyelembe az alapvető jogokat, és biztosítsák, hogy az emberi jogokra gyakorolt esetleges káros hatások felmérése érdekében az e javaslatok elfogadására vonatkozó döntésekkel összefüggésben kerüljön sor emberi jogi hatásvizsgálatokra; felhívja a tagállamokat, hogy mindenki számára biztosítsák az egészségügyi ellátáshoz, a minőségi oktatáshoz és a lakhatáshoz való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatásokra fordított kormányzati kiadások jelentős csökkentése súlyos hatással volt az egyenlőtlenségekre, ami mélyrehatóan befolyásolta az EU társadalmi szerkezetét számos tagállamban, és ez ma is folytatódik – súlyosbítva a már eleve növekvő egyenlőtlenségeket és az alapvető jogok megsértését eredményezve –, és különösen nagymértékben érinti a nőket, a fogyatékossággal élőket, az időseket, a gyermekeket, a migránsokat, a romákat, a vándorló életmódot folytató csoportokat, az LMBTI+ személyeket és más hátrányos helyzetű csoportokat; megismétli, hogy a makrogazdasági politikákat nemcsak a gazdasági növekedésnek, hanem a társadalmi normáknak is vezérelniük kell annak biztosítása érdekében, hogy a társadalom legsérülékenyebb tagjai teljes mértékben élvezhessék szociális, politikai és gazdasági jogaikat; hangsúlyozza, hogy a minőségi oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való egyenlő hozzáférés és lehetőségek döntő szerepet játszanak az egyenlőtlenségek csökkentésében és az emberek szegénységből való kiemelésében; elismeri a munkavállalók jogainak, például a szülési és apasági szabadságnak a fontosságát, amelyek segítenek egészséges és stabil környezetet teremteni a gyermekek számára; felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el jogszabályokat e jogok védelme és megerősítése érdekében, amelyek hozzájárulnak a családok társadalmi és gazdasági stabilitásához; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő munkakörülményeket és védelmet a gazdasági kizsákmányolással és a hátrányos megkülönböztetéssel szemben, különösen az ilyen egyenlőtlenségekkel szemben leginkább kiszolgáltatott csoportok, például a fiatalok számára; felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg az ifjúsági garancia végrehajtását; biztosítva valamennyi fiatal magas színvonalú foglalkoztatási, oktatási és képzési lehetőségekhez való hozzáférését és e lehetőségek tagállamok és régiók közötti egyenlő megoszlását; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelvet a foglalkoztatási lehetőségekhez való egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében, tekintet nélkül a vallási meggyőződésre, életkorra, fogyatékosságra és szexuális irányultságra; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a lakhatás nem pusztán árucikk, hanem szükséglet, mivel az ezt nélkülöző polgárok nem vehetnek részt teljes mértékben a társadalomban és nem élvezhetik valamennyi alapvető jogukat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a lakásárak különösen a fiatalokat zárják ki a lakhatási lehetőségekből, és elítéli a bérbeadók által alkalmazott megkülönböztetést és azokat a politikákat, amelyek csökkentik a fiatalok lakhatási támogatását; riasztónak tartja, hogy a legtöbb uniós tagállamban a hajléktalanok mintegy egyharmada a 18–29 év közötti korcsoportba tartozik; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy építsék be az Európa Tanács emberi jogi biztosának „A megfizethető lakhatáshoz való jog: Európa elhanyagolt kötelessége” című, 2020. január 23-i megjegyzésében foglalt ajánlásokat, különös tekintettel arra az ajánlásra, hogy minden tagállamnak haladéktalanul el kell fogadnia és kötelezőnek kell elismernie a felülvizsgált Európai Szociális Charta lakhatáshoz való jogról szóló 31. cikkét; felhívja a tagállamokat, hogy szociálpolitikai prioritásaik között kapjon helyet az állampolgárok megfelelő lakhatáshoz való joga, és növeljék a szociális és megfizethető lakhatásra irányuló beruházásokat, különösen a hátrányos helyzetű és kiszolgáltatott csoportok védelme érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően vizsgálja ki a faji egyenlőségről szóló irányelv értelmében tiltott, a lakhatáshoz való hozzáférés terén megnyilvánuló hátrányos megkülönböztetés eseteit, és jogsértés esetén indítson kötelezettségszegési eljárást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli a Charta 37. cikkét, amely kimondja, hogy a magas szintű környezetvédelem megvalósítására, valamint a környezet minőségének javítására irányuló intézkedéseket be kell építeni az Unió politikáiba; hangsúlyozza, hogy a releváns környezetvédelmi szempontokat sürgősen be kell építeni valamennyi szakpolitika és kezdeményezés döntéshozatali folyamatába, és úgy véli, hogy valamennyi makrogazdasági politikát a fenntarthatóságnak kell vezérelnie a környezeti szempontból fenntartható gazdaságra való igazságos átállás biztosítása érdekében, a fenntartható foglalkoztatás védelme és megteremtése mellett; valamint az emberiséget fenyegető egyik legsúlyosabb veszély kezelése érdekében; felszólít az Aarhusi Egyezmény uniós szintű végrehajtására, amely összekapcsolja a környezetvédelmi és az emberi jogokat; kiemeli, hogy az egyének számára súlyos negatív következményekkel járhat mind a környezetkárosodás, mind pedig az, hogy néhány hatóság elmulasztja az egyéneket érintő súlyos környezeti kockázatokkal kapcsolatos tájékoztatást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 6. cikke értelmében az emberi egészség védelme és javítása az uniós tagállamok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

5.

Az egyenlő bánásmódhoz való jog

| 6. | megismétli annak fontosságát, hogy a nők és a lányok rendelkezhessenek testük és szexuális életük felett; felhív minden tagállamot, hogy garantálják az átfogó szexuális nevelést, valamint a nők és lányok családtervezéshez és a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos szolgáltatások teljes köréhez való gyors hozzáférését, beleértve a korszerű fogamzásgátlási módszereket és a biztonságos és legális abortuszt is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai, többek között a szexuális és reproduktív egészség és jogok elleni, globális és európai szinten jelenleg tapasztalható látható és szervezett támadásokat; határozottan kijelenti, hogy a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatások megtagadása a nők és lányok elleni erőszak egyik formája, és hangsúlyozza, hogy az EJEB több alkalommal is kimondta, hogy az abortuszra vonatkozó korlátozó jogszabályok és a legális terhességmegszakításhoz való hozzáférés megakadályozása sérti a nők emberi jogait; megismétli, hogy az, hogy az egészségügyi szakemberek személyes alapon megtagadják a reproduktív és szexuális egészségügyi szolgáltatások teljes körének biztosítását, nem sértheti a nők és lányok reproduktív ellátáshoz való jogát; kéri a Bizottságot, hogy alapjogi stratégiájába foglalja bele, hogy tiszteletben kell tartani a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | határozottan elítéli az Unióban a nőgyilkosságok riasztó számát, amely a nők elleni erőszak legszélsőségesebb formája; sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamokban nem állnak rendelkezésre adatok, ami azt tükrözi, hogy ezt a problémát nem ismerik el; ismételten kéri a Tanácsot, hogy sürgősen zárja le a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezmény EU általi ratifikálását az egyezményhez való széles körű, korlátozások nélküli csatlakozás alapján; sürgeti a Tanácsot, valamint azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy zárják le az isztambuli egyezmény ratifikálását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | határozottan elítéli a nők elleni szexuális, nőgyógyászati és szülészeti erőszak minden formáját, például a nem megfelelő vagy beleegyezés nélküli cselekményeket, az érzéstelenítés nélküli fájdalmas beavatkozásokat, a női nemi szervek megcsonkítását, a kényszerabortuszt, a kényszersterilizációt és a kényszerített béranyaságot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | határozottan elítéli a roma nők etnikai szegregációját az anyák egészségügyi ellátásában; felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul tiltsák be az etnikai szegregáció valamennyi formáját az egészségügyi létesítményekben, köztük az anyák egészségügyi ellátását szolgáló létesítményekben is; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak hatékony és időben történő jogorvoslatot a kényszersterilizálás valamennyi túlélője számára, többek között hatékony kártalanítási rendszerek létrehozása révén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elítéli a gyűlölet-bűncselekményeket és a gyűlöletbeszédet, valamint a faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vélemény, kisebbségi helyzet, fogyatékosság, szexuális irányultság, nemi identitás, nemi önkifejezés vagy szexuális jellemzők alapján történő hátrányos megkülönböztetést; ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az online gyűlöletbeszéd továbbra is gyakori és sürgető problémát jelent; óva int a gyűlöletbeszéd és a rasszizmus különböző formái – például az iszlamofóbia, a cigányellenesség, az antiszemitizmus, valamint a fekete és színesbőrű emberekkel szembeni rasszizmus – számos tagállamban tapasztalható növekedése és normalizálódása ellen, amelyet tovább erősít a szélsőséges mozgalmak és retorikájuk térnyerése, valamint egyes tagállamokban a kormányzati képviselők vagy politikai vezetők rasszista, idegengyűlölő és LMBTI-ellenes, gyűlöletkeltő megnyilvánulásai; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az áldozatok azért nem tesznek feljelentést a gyűlölet-bűncselekmények esetében, mert a tagállamokban nem állnak rendelkezésre megfelelő biztosítékok, a hatóságok pedig nem vizsgálják ki megfelelően a gyűlölet-bűncselekményeket, illetve nem érik el, hogy az elkövetőket elítéljék; hangsúlyozza, hogy az áldozatokat ösztönözni és segíteni kell a gyűlölet-bűncselekmények vagy a hátrányos megkülönböztetés bejelentésében, és teljes körű védelmet és támogatást kell biztosítani részükre; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a gyűlölet-bűncselekményeket és a gyűlöletbeszédet ténylegesen jegyzőkönyvbe vegyék és kivizsgálják, valamint azokkal kapcsolatban büntetőeljárást és bírósági eljárást indítsanak; kéri a Bizottságot és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét, hogy folytassák a gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszéd nyomon követésével kapcsolatos munkájukat, és rendszeresen számoljanak be az esetekről és a tendenciákról; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unióban támadások történtek keresztény kegyhelyek vagy a kereszténységhez egyéb módon kapcsolódó helyek – például templomok, temetők, emlékművek és szobrok – ellen; elítél a keresztények ellen indított minden támadást, és felszólít a keresztényekkel való egyenlő bánásmódra Európában és világszerte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy az uniós intézmények és ügynökségek valamennyi polgár vonatkozásában kötelesek teljes mértékben érvényre juttatni a gondolatszabadsághoz, valamint a lelkiismereti és vallásszabadsághoz való jogot, valamint a valláson vagy meggyőződésen – többek között filozófiai meggyőződésen – alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmát a közéletben és a magánéletet tekintve egyaránt; felhívja a tagállamokat, hogy védelmezzék a gondolat- és lelkiismereti szabadságot, valamint a vallás vagy meggyőződés szabadságát, és ténylegesen hajtsák végre az ezek előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rendkívül aggasztónak tartja, hogy míg a fasizmus népszerűsítését több tagállam nemzeti joga tiltja, a fasiszta szimbólumok és retorika neofasiszta mozgalmak általi használata egyre inkább teret nyer néhány tagállamban; mély aggodalmát fejezi ki a fasizmus egyre növekvő elfogadottsága miatt az Unióban; sürgeti a tagállamokat, hogy hatékonyan tiltsák be a neofasiszta és neonáci csoportokat, valamint a nácizmust és a fasizmust magasztaló és dicsőítő más alapítványokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a faji egyenlőségről szóló irányelv teljes körű végrehajtását a fekete és színesbőrű emberekkel szembeni, tartósan megnyilvánuló rasszizmussal, a transzfóbiával, a cigányellenességgel, az antiszemitizmussal és az iszlamofóbiával szembeni küzdelem érdekében; elítéli, hogy a faji, etnikai, nyelvi és vallási kisebbségek strukturális rasszizmussal, hátrányos megkülönböztetéssel, gyűlölet-bűncselekményekkel és gyűlöletbeszédekkel, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés hiányával, valamint folyamatos társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségekkel szembesülnek többek között a lakhatás, az egészségügy, a foglalkoztatás és az oktatás területén is, és ezeket az alapvető jogok maradéktalan érvényesülése, a befogadás és az egyenlőség jelentős akadályaiként kell elismerni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | szorgalmazza az egyenlő bánásmódról szóló – még mindig a Tanács általi jóváhagyásra váró – 2008. évi javasolt irányelv gyors elfogadását annak érdekében, hogy sikerüljön orvosolni az uniós jogi keret által biztosított védelem jelenlegi hiányosságait az életkoron, fogyatékosságon, valláson vagy meggyőződésen vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésmentesség tekintetében az élet olyan kulcsfontosságú területein, mint a szociális védelem, az oktatás, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés; kéri a Bizottságot, hogy aktívan küzdjön a szegregáció és a hátrányos megkülönböztetés ellen, többek között kötelezettségszegési eljárások indítása révén, előmozdítva a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló kerethatározat hatékony alkalmazását; emlékeztet arra, hogy ezeket az intézkedéseket megfelelő nemzeti integrációs stratégiáknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény célja, hogy esélyegyenlőséget biztosítson az akadálymentesítés, a részvétel, az egyenlőség, a munkavállalás, az oktatás és képzés, a szociális védelem, az egészségügy és az EU külső tevékenysége tekintetében; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek továbbra is hátrányos helyzetben vannak és hátrányos megkülönböztetést tapasztalnak a munkavállalás, az oktatás és a társadalmi befogadás terén; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a közterületek akadálymentességének fontosságát, a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatására vonatkozó minimális arány megállapítását, az inkluzív oktatás garantálását, beleértve az Erasmus+-hoz hasonló kezdeményezésekhez való hozzáférést, különös tekintettel a fogyatékossággal élő gyermekekre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a gyermekek mindenfajta megkülönböztetéssel szemben védelmét az oktatás területén; különösen azt kéri, hogy a fogyatékosságuk miatt nyelvi problémával – például autizmus spektrumzavarral – küzdő gyermekek részesüljenek különleges védelemben a többnyelvű környezetben folytatott tanulmányaik során, hogy a családjuk kívánsága szerint anyanyelvükön is tanulhassanak; |
| --- | --- |

18.

Szabadságok

| 19. | felhívja a tagállamokat a dinamikus, független, pluralista és szabad médiaágazat védelmére és fejlesztésére; elítéli ezzel összefüggésben mindazon intézkedéseket, amelyek célja a kritikus média elhallgattatása, valamint a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének aláásása, többek között olyan kifinomult módokon, amelyek jellemzően nem vezetnek ahhoz, hogy az Európa Tanács újságírók védelmével és az újságírók biztonságával foglalkozó platformja riasztást kapjon; aggodalmát fejezi ki az olyan, kormányzatok által ellenőrzött szervek létrehozása miatt, amelyek egy ország médiakörnyezetének nagy részét irányítják, valamint a közszolgálati médiaorgánumok pártérdekek kiszolgálása érdekében történő eltérítése miatt; emlékeztet arra, hogy ahol a médiabeli tulajdonviszonyok továbbra is erősen koncentráltak – akár kormányzati, akár magántulajdonról van szó –, ott jelentős kockázat merül fel a médiatartalmakban megjelenített információk és nézőpontok sokféleségére nézve; emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága – beleértve a művészi önkifejezés szabadságát is – és a tömegtájékoztatás szabadsága alapvető fontosságú a demokrácia és a jogállamiság szempontjából, és sürgeti a tagállamokat, hogy garantálják médiahatóságaik függetlenségét; emlékeztet arra, hogy az információk és eszmék akár szóban, akár írásban vagy nyomtatott formában, művészet formájában vagy bármely más eszköz útján történő kereséséhez, fogadásához és közléséhez való jog a művészi önkifejezés szabadságának részét képezi (63); |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat az oknyomozó újságírás alapvető szerepére a tekintetben, hogy éberen őrködik egy demokratikus társadalomban, erősítve a politikai szereplők nyilvános felügyeletét, többek között a korrupció területén; elítéli, hogy számos tagállamban továbbra is előfordul és erősödik az újságírókkal szembeni erőszak, fenyegetés és megfélemlítés – többek között az alapvető jogok megsértését érintő információk nyilvánosságra hozatala kapcsán –, ami gyakran öncenzúrához vezet, és aláássa a polgárok tájékoztatáshoz való jogát; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot olyan erőteljes és átfogó mechanizmusokra irányulóan, amelyek védik és erősítik a szólásszabadságot és a tömegtájékoztatás szabadságát, valamint fokozzák az újságírók védelmét, többek között a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatóságának garantálásával, a közéleti részvétel elleni stratégiai perekkel szembeni, az EU egészére kiterjedő irányelv elfogadásával, a független médiát és az oknyomozó újságírókat támogató állandó uniós alap létrehozásával, továbbá a veszélyben lévő újságírók esetében alkalmazható gyorsreagálási mechanizmus felállításával; felhívja a tagállamokat, hogy előzzék meg és szankcionálják az újságírókkal szemben munkájuk végzése során elkövetett támadásokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek különösen fontos szerepet játszanak a közérdek védelmében és a nyilvános elszámoltathatóság és feddhetetlenség kultúrájának a köz- és magánintézményekben történő előmozdításában; felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen és maradéktalanul ültessék át a nemzeti jogba az (EU) 2019/1937 irányelvet, hogy hatálybalépését követően a lehető legjobban kifejthesse hatását; ösztönzi a tagállamokat, hogy ezeket az intézkedéseket egészítsék ki annak érdekében, hogy akkor is védjék a visszaélést bejelentő személyeket, ha az uniós jog körén kívül eső jogsértésekről tesznek bejelentést; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a propaganda és a félretájékoztatás különböző formái veszélyeztetik a szólásszabadságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és a média függetlenségét, és kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak a politikai vita minőségére és a polgárok demokratikus társadalmakban való részvételére; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a médiatudatosságot és fektessen be annak erősítésébe, tevékenyen támogassa a minőségi újságírást, ösztönözze az adatvédelmet, valamint hozzon létre átláthatóbb online ökoszisztémát, egyúttal védelmezve a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a politikai profilalkotás, a dezinformáció és az információk manipulálása veszélyt jelent az EU demokratikus értékeire; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a kritikus gondolkodással kapcsolatos oktatás és képzés fejlesztéséhez, hogy az állampolgárok saját véleményt formálva nézhessenek szembe ezekkel a veszélyekkel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a bűnüldöző szervek tagjainak szolgálatteljesítés során tiszteletben kell tartaniuk és védelmezniük kell valamennyi személy emberi méltóságát, és biztosítaniuk kell emberi jogaik érvényesülését; hangsúlyozza, hogy a rendőri erők elsődleges feladata, hogy biztosítsák a polgárok biztonságát, valamint a tiltakozások békés lebonyolítását; elítéli a békés tüntetések során a bűnüldöző hatóságok erőszakos és aránytalan beavatkozását; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bűnüldöző hatóságok mindig jogszerűen, arányosan és csak a legvégső esetben alkalmazzanak erőszakot, és ennek során vigyázzanak az emberek életére és testi épségére; felhívja az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy biztosítsák az átlátható, pártatlan, független és hatékony vizsgálatot minden, aránytalan erőszak alkalmazásával kapcsolatos gyanú vagy állítás esetén; emlékeztet arra, hogy a bűnüldöző szervek teljes mértékben elszámoltathatóak feladataik teljesítése, valamint a vonatkozó jogi és operatív kereteknek való megfelelés tekintetében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | határozottan elítéli a gyülekezés szabadságára vonatkozó korlátozások növelését, többek között a választási időszakokban; kéri a tagállamokat, hogy ne fogadjanak el korlátozó jogszabályokat a gyülekezés szabadságát illetően, és arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek további lépéseket a gyülekezés szabadságának mint alapvető jognak és mint a demokratikus folyamatok alapelvének garantálása és védelme érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon aktív szerepet e jogok előmozdításában a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a civil társadalom alapvető szerepet tölt be helyi, regionális, nemzeti, uniós és nemzetközi szinten a polgárok érdekeinek képviselete; a megfelelő képviselettel nem rendelkező kisebbségek hangjának felerősítése; valamint az EUSZ 2. cikkében foglalt elvek védelme és előmozdítása terén; hangsúlyozza, hogy olyan ösztönző környezetet kell biztosítani a civil társadalmi szervezetek számára, amelyben támadásoktól mentesen, szükségtelen és önkényes korlátozások nélkül működhetnek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamokban egyre szűkül a független civil társadalom, különösen a nőjogi szervezetek, az LMBTI-szervezetek és az emberijog-védők mozgástere, ideértve az indokolatlan adminisztratív terheket, az érdekérvényesítési tevékenység pénzügyi támogatásának csökkentését, valamint a gyülekezési és a szervezkedési szabadságot érintő korlátozásokat; elítéli a civil társadalmi szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférésének korlátozását, amely egyes tagállamokban rendszerszinten, jogi és politikai változások formájában valósul meg, és súlyosan kihat e szervezetek munkájára és jogállására; felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy növeljék az Európai Unióban az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeket védelmező civil társadalmi szervezeteknek a Jogok és értékek program keretében nyújtott uniós támogatást, amely program számára az Európai Parlament kérésének megfelelően jelentős finanszírozást kell biztosítani; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kitart amellett, hogy a rendszeres és átfogó nyomon követés és elemzés kritikus jelentőségű azoknak a kihívásoknak a megértéséhez, amelyekkel a civil társadalom Európa-szerte szembesül; felhívja az Európai Bizottságot, hogy a jogállamiságról szóló jövőbeli éves jelentéseit bővítse a polgári mozgástérrel, a véleménynyilvánítás szabadságával és az egyesülés szabadságával kapcsolatos releváns mutatókkal, tegyen javaslatot egy, a civil társadalom védelmét és előmozdítását célzó cselekvési tervre, amely tartalmazza a véleménynyilvánítás szabadságának, az egyesülés szabadságának és a békés gyülekezés szabadságának védelmére, valamint a veszélyeztetett emberijog-védők védelmére vonatkozó iránymutatások elfogadását is, valamint hozzon létre veszélyhelyzeti alapot a védelmük érdekében; üdvözli az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendelet (64) felülvizsgálatára irányuló javaslatot, és hangsúlyozza, hogy alapos hatásvizsgálatot követően meg kell erősíteni és ki kell bővíteni ezen ügynökség megbízatását; ösztönzi a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy szisztematikusan használják fel az FRA által előállított adatokat a szakpolitikai döntéshozatal során; |
| --- | --- |

28.

| 29. | elismeri, hogy a meghatározó euroszkeptikus közösségeken belül – különösen ahol erőszakos politikai nézetek is uralkodnak – súlyos problémák merülhetnek fel, és sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az uniós állampolgárok EU-s ügyekben való aktív részvételét, különösen a fiatalok körében, hogy véleményüket a demokratikus csatornákon keresztül fejthessék ki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, milyen fontos szerepet játszik az állampolgári ismeretek oktatása és az interkulturális párbeszéd abban, hogy az uniós állampolgárok tudatosabbá váljanak saját politikai részvételüket illetően; ösztönzi az uniós polgárok saját jogaikkal kapcsolatos oktatását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megállapítja, hogy a személyes adatok magatartás előrejelzése és manipulálása céljából történő gyűjtését és feldolgozását szolgáló új technikák az EU-ban és világszerte növekvő hatást gyakorolnak több milliárd ember alapvető jogaira, különösen a magánélet tiszteletben tartásához, az adatvédelemhez és a tájékoztatáshoz való jogra, valamint a tömegtájékoztatás szabadságára és sokszínűségére; e tekintetben sürgeti a magánszektor szereplőit és az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák az uniós adatvédelmi jogszabályok teljes körű alkalmazását, és gondoskodjanak arról, hogy az egyének megértsék, hogy mikor, hogyan és milyen céllal dolgozzák fel személyes adataikat, és hogyan tiltakozhatnak személyes adataik kezelése ellen és nyújthatnak be panaszokat, védelmezve a személyes adatok és a magánélet védelméhez való jogukat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárást azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek nem helyezték hatályon kívül az érvénytelenített adatmegőrzési irányelvet végrehajtó jogszabályaikat, hogy összhangba hozzák azokat az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával (65); |
| --- | --- |

32.

| 33. | kiemeli az alapvető szabadságokat és a biztonságot érintő potenciális veszélyeket, amelyek az új technológiák, különösen a mesterséges intelligencián (MI) alapuló rendszerek használatából eredhetnek, beleértve a személyes adatok védelméhez és a magánélet tiszteletben tartásához való joggal kapcsolatos kockázatokat, az MI egészségügyi ellátásban való felhasználásával kapcsolatos bioetikai aggályokat és a közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés és torzítások lehetőségét, amely potenciálisan súlyosbíthatja az előítéleteket, a marginalizálódást és a dezinformáció terjedését; rámutat, hogy az adatkészletekben, valamint e rendszerek tervezésében és működésében jelentkező torzulások – különösen a bűnüldöző hatóságok általi használat esetén – részrehajló eredményekhez vezethetnek, aminek következtében ezek a rendszerek reprodukálják a meglévő társadalmi, személyes és egyéb jellegű elfogultságot, és társadalmi, gazdasági, etnikai, faji alapú, illetve szexuális irányultságon, nemen, fogyatékosságon vagy egyéb tényezőkön alapuló megkülönböztetést eredményezhetnek; hangsúlyozza, hogy az új technológiák fejlődésének fényében további biztosítékokra van szükség a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelem biztosításához, és mérlegelni kell az alapvető jogokra gyakorolt esetleges hatásokat; felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a „digitális szakadék” problémájával, különösen a közigazgatás és a közszolgáltatások területén; hangsúlyozza, hogy az idősek és a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetűek alkotják a „digitális szakadék” által egyik leginkább érintett csoportot; hangsúlyozza, hogy az MI megközelítésének „emberközpontúnak” kell lennie, és biztosítania kell, hogy az emberi értékek központi szerepet kapjanak az MI-n alapuló rendszerek fejlesztésének, bevezetésének, használatának és nyomon követésének módjában, biztosítva a Szerződésekben és a Chartában meghatározott alapvető jogok tiszteletben tartását; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a mesterséges intelligencia összehangolt európai megközelítésre irányuló jogalkotási javaslatokat, a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó, a Bizottság mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoportja által készített etikai iránymutatások alapján; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a tagállamok közötti biztonsági együttműködés megerősítésére és az Európai Uniót érintő terrorcselekményekre és biztonsági fenyegetésekre való hatékony uniós válaszadásra irányuló kezdeményezéseket és fellépéseket; nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben működjenek együtt egymással, és javítsák az egymás közötti, illetve az uniós bel- és igazságügyi ügynökségekkel való információcserét; hangsúlyozza a terrorizmus elleni küzdelemben az alapvető jogok tiszteletben tartásának fontosságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hírszerzési szolgálatok területére tartozó felügyeleti mechanizmusok összhangban legyenek a Chartával és az EJEE-vel; felhívja az érintett intézményeket, hogy nyújtsanak biztosítékokat az áldozatok megalázásából és az áldozatokról alkotott kép ellen a támadóhoz kapcsolódó társadalmi közegből érkező támadásokból eredő későbbi viktimizáció megelőzésére; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetés elleni jogszabályok továbbra is kulcsfontosságú elemei minden olyan stratégiának, amelyek célja a radikalizálódás megelőzése és a szélsőséges szervezetek tagjaivá vált személyek deradikalizálódásának lehetővé tétele; ismételten rámutat arra, hogy a tagállamoknak a Bizottság folyamatos támogatása mellett fokozniuk kell erőfeszítéseiket a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség megelőzése érdekében, az európai értékek, a tolerancia és a közösség előmozdítása révén; |
| --- | --- |

35.

A migránsok, menedékkérők és menekültek alapvető jogai

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre az Európa Tanács emberi jogi biztosának „Életmentés. Jogvédelem. Hogyan hozzuk be a lemaradást a földközi-tengeri menekültek és migránsok védelme terén?” című, 2019. júniusi ajánlását; ismét kijelenti, hogy az emberéletek megóvásának legjobb módja a biztonságos és jogszerű migrációs útvonalak biztosítása; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák az áttelepítési intézkedéseket, nyissanak meg az Európai Unióba vezető humanitárius folyosókat, és a menedékkérők számára vezessék be a humanitárius vízum igénylésének lehetőségét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiemeli annak fontosságát, hogy az EU külső határait szigorúan kezeljék; |
| --- | --- |

37.

| 38. | súlyos aggodalmának ad hangot a bűnüldöző szervek tagjai által egyes tagállamokban végrehajtott erőszakos visszafordításokról szóló ismétlődő beszámolók miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják ki az ügyet, és hozzanak hatékony intézkedéseket az ilyen politikák és gyakorlatok megszüntetése érdekében, többek között azáltal, hogy biztosítják a határellenőrzési tevékenységek független megfigyelését az EU és a nemzetközi szervek (az Európa Tanács emberi jogi biztosa, az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága, Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége) által támogatott, meglévő nemzeti emberi jogi intézmények (ombudsmani intézmények, nemzeti emberi jogi intézmények, nemzeti megelőző mechanizmusok) által, valamint biztosítva, hogy az uniós finanszírozást ne használják fel alapvető jogok megsértésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi és uniós jogot, valamint a Chartáát, biztosítva egy olyan széles körű keretet, amely lehetővé teszi a szabályszerű migrációt és segít elkerülni, hogy a migránsok irreguláris migrációs csatornák használatára kényszerüljenek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | elítéli, hogy egyes tagállamok olyan jogszabályokat, politikákat és gyakorlatokat vezettek be, amelyek aláássák a menekültek, a menedékkérők és a migránsok emberi jogainak eredményes védelmét a szárazföldön és a tengeren; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy állítsák migrációs és menekültügyi politikáik középpontjába a migránsok, menedékkérők és menekültek emberi jogait, valamint a felelősség megosztásának elvét; súlyos aggodalmainak ad hangot az uniós fogadóállomásokon fennálló humanitárius helyzet miatt; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen javaslatot a menekültek és migránsok számára létesített befogadóállomásokon, európai földön elkövetett, emberi jogokkal való visszaélések kirívó eseteinek megoldására; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy az életmentés a nemzetközi jog és az uniós jog szerinti jogszabályi kötelezettség; elítéli az egyes tagállamokban az életveszélyben lévő migránsoknak nyújtott humanitárius segítség miatt civil társadalmi szervezetek és egyének ellen indult megfélemlítést, letartóztatásokat és büntetőeljárásokat; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ENSZ csempészet elleni jegyzőkönyvével összhangban ne kriminalizálják a humanitárius segítségnyújtást; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az okmányokkal nem rendelkező migránsok teljes mértékben élvezhessék alapvető jogaikat, jogi vagy adminisztratív jogállásuktól függetlenül; emlékeztet arra, hogy nők és gyermekek olyan helyzetbe kerülhetnek, hogy védelemért vagy a túléléshez nyújtott alapvető támogatásért cserébe szexuális tevékenységre kényszerítik őket, és ennek oka gyakran a segítségnyújtás hiányosságaiban, a nyilvántartásba vételi rendszerek hibáiban és a gyermek mindenek felett álló érdeke elvének való megfelelés hiányában, a családok szétválasztásában vagy az EU-ba való belépés biztonságos és jogszerű lehetőségeinek hiányában keresendő; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a menedékkérők közel egyharmada gyermek, és ezért különösen kiszolgáltatott; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak megakadályozása érdekében, hogy kísérő nélküli kiskorúak emberkereskedelem és szexuális kizsákmányolás áldozataivá váljanak; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ösztönzi az EU-t és a tagállamokat, hogy szánjanak elegendő erőforrást az emberkereskedő és embercsempész hálózatok legkiszolgáltatottabb csoportokat, így a gyermekeket és a nőket életveszélyes helyzetekbe kényszerítő üzleti modelljének aláásására, valamint sokakat megkímélve attól, hogy veszélyes és ellenőrizetlen migrációs útvonalakon induljanak el, amennyiben nem férhetnek hozzá hivatalos menekültügyi eljáráshoz; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megismétli, hogy a gyermekek idegenrendészeti őrizete soha nem szolgálja a gyermek mindenek felett álló érdekét a menekültekről és a migránsokról szóló New York-i nyilatkozattal összhangban; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák a gyermekek őrizetének megszüntetésére irányuló fellépéseiket, különösen az EU-szerte történő migráció tekintetében, valamint hogy dolgozzanak ki közösségalapú alternatívákat az őrizetre, előnyben részesítve az integrációt, az oktatást és a pszichológiai támogatást; hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli gyermek mindenekelőtt potenciálisan veszélyeztetett gyermek, és hogy esetükben a tagállamoknak és az Európai Uniónak nem a migrációs politikákat, hanem a gyermekek védelmét kell vezérelvként követniük, tiszteletben tartva ezzel a gyermek mindenek felett álló érdekére vonatkozó alapelvet; |
| --- | --- |

44.

Jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem

| 45. | ismét kifejezi, hogy a korrupció komoly veszélyt jelent a demokráciára, a jogállamiságra és a minden állampolgárral szembeni tisztességes bánásmódra; hangsúlyozza a korrupció és az alapvető jogok megsértése közötti összefüggést számos olyan területen, mint például az igazságszolgáltatás függetlensége, a tömegtájékoztatás szabadsága és az újságírók és a visszaélést bejelentő személyek véleménynyilvánítási szabadsága, az idegenrendészeti fogdák, a szociális jogok gyakorlásának lehetősége, valamint az emberkereskedelem (66); |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy határozottan vegyék fel a harcot a korrupció ellen, és dolgozzanak ki hatékony eszközöket a korrupció megelőzésére, leküzdésére és szankcionálására, valamint a csalás elleni küzdelemre, továbbá a közpénzek felhasználásának rendszeres ellenőrzésére; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje újra éves korrupcióellenes nyomon követését és jelentéstételét, valamennyi uniós intézmény és tagállam tekintetében; felhívja a tagállamokat, hogy tartsák be a GRECO ajánlásait; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözést elsősorban a korrupció teszi lehetővé; határozottan elítéli az emberkereskedelem növekedését, és sürgeti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy fokozzák az együttműködést és küzdjenek erőteljesebben a szervezett bűnözés ellen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ismét megerősíti a Parlament támogatását egy hatékony, független és teljes mértékben működőképes Európai Ügyészség (EPPO) gyors felállítása mellett az Európai Unióban a csalások elleni küzdelem erősítése érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a jogállamiság a demokrácia sarokköve, fenntartja a hatalmi ágak szétválasztását, biztosítja az elszámoltathatóságot, hozzájárul a közintézményekbe vetett bizalomhoz és garantálja a jogszerűség, jogbiztonság, a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma, a bírói függetlenség, a pártatlanság, valamint a törvény előtti egyenlőség elveit; kiemeli, hogy a jogállamiság és a bírói függetlenség kritikus fontosságúak annak érdekében, hogy az állampolgárok gyakorolhassák alapvető jogaikat és szabadságaikat; rámutat, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke szerint a hatékony jogorvoslathoz való alapvető joghoz „független” bírósághoz való hozzáférés szükséges; kiemeli, hogy az igazságszolgáltatás politikai befolyásolása vagy ellenőrzése, valamint az egyes bírák függetlenségét gátló hasonló akadályok gyakran azt eredményezték, hogy az igazságszolgáltatás nem tudta betölteni független ellenőrző szerepét a végrehajtó és törvényhozó hatalmi ág általi önkényes hatalomgyakorlás tekintetében; elítéli az igazságszolgáltatási rendszer politikai célú felhasználását a politikai ellenvélemények megkárosítása, legitimitásuktól való megfosztása és elhallgattatása érdekében; |
| --- | --- |

49.

| 50. | emlékeztet a jogállamiság és az alapvető jogok közötti szerves kapcsolatra, valamint arra, hogy növelni kell az EUSZ 2. cikkében és a Chartában foglalt értékek ismertségét a polgárokat megillető jogokról való tájékoztatás révén; |
| --- | --- |

50.

| 51. | határozottan elítéli egyes tagállamok kormányainak a hatalmi ágak szétválasztásának és az igazságszolgáltatás függetlenségének gyengítésére irányuló törekvéseit; mély aggodalmának ad hangot nevezetesen azon döntések miatt, amelyek megkérdőjelezik az európai jog elsőbbségét, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy minden elérhető eszközt használjon fel az ilyen támadások elleni fellépéshez; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy bejelentett jogállamisági felülvizsgálati ciklusa keretében megfelelő időben foglalkozzon az EUSZ 2. cikke megsértésének valamennyi esetével, különösen azokkal, amelyek az alapvető jogokat érintik; ismételten kiemeli, hogy rendkívüli szükség van a Parlament által javasolt, a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmusra, beleértve a tagállamok EUSZ 2. cikkének való megfelelését értékelő éves, független, bizonyítékalapú és megkülönböztetésmentes felülvizsgálatot is; hangsúlyozza, hogy az EUSZ 2. cikkének megsértése aláássa a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat, és fenntarthatatlanná teszi a határokon átnyúló igazságügyi együttműködést; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sajnálatosnak tartja, hogy a folyamatban lévő, 7. cikk szerinti eljárásokban nem történt előrelépés a Tanácsnál a Bizottság, az ENSZ, az EBESZ és az Európa Tanács azon jelentései és nyilatkozatai ellenére, amelyek szerint az érintett tagállamokban romlott a helyzet; felhívja a Tanácsot, hogy a 7. cikk (1) bekezdése szerinti eljárással kapcsolatos meghallgatásai során vegye figyelembe az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság helyzetét; emlékeztet, hogy az Európai Parlament nem mellőzhető a szóban forgó, folyamatban lévő meghallgatásokon; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy teljes mértékben használják ki a rendelkezésükre álló eszközöket a jogállamiság súlyos megsértése kockázatának kezelése és a folyamatban lévő, 7. cikk szerinti eljárások előmozdítása érdekében; rámutat, hogy az Európai Unió alapvető jogok védelmére irányuló fellépésének eredménytelensége veszélyezteti az azokra épülő uniós jogszabályok és polgári jogok összességét, és csorbítja az Európai Unió hitelességét; |
| --- | --- |

54.

Börtönkörülmények

| 55. | riasztónak tartja az egyes tagállamokban tapasztalható rossz börtönkörülményeket; felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi jog eszközeiből és az Európa Tanács normáiból származtatott fogvatartási szabályokat; emlékeztet arra, hogy az előzetes letartóztatás olyan rendkívüli intézkedés, amelyet arányos mértékben, a lehető legrövidebb ideig és kizárólag olyan esetekben kellene alkalmazni, amikor az feltétlenül szükséges, és sajnálatosnak tartja, hogy az előzetes letartóztatást továbbra is túl gyakran alkalmazzák a szabadságtól való megfosztással nem járó alternatív intézkedések helyett; emlékeztet arra, hogy a fogvatartottak kiszolgáltatott csoportjainak, például a nőknek, a fiatalkorúaknak, az etnikai kisebbségeknek, valamint az LMBTI-, a mentális egészségügyi ellátásra szoruló vagy a súlyosan beteg fogvatartottaknak különleges szükségleteik vannak, amelyeket figyelembe kell venni; felhívja a Bizottságot, hogy a fogvatartottak jogainak védelme és a fogvatartási normák EU-ban történő előmozdítása érdekében fogadjon el a börtönkörülményekre vonatkozó közös uniós normákat; |
| --- | --- |

55.

Az EU csatlakozása az EJEE-hez

| 56. | emlékeztet az EUSZ 6. cikkében rögzített, az EJEE-hez történő csatlakozásra vonatkozó kötelezettségre; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a csatlakozási folyamat lezárását gátló jogi akadályok felszámolása érdekében, és terjesszen elő új megállapodástervezetet az Uniónak az EJEE-hez való csatlakozására vonatkozóan; úgy véli, hogy ennek megvalósítása az uniós polgárok és lakosok alapvető jogait védő további biztosítékokat nyújtana, és biztosítana egy, az emberi jogok érvényesítésére szolgáló további mechanizmust, nevezetesen azt a lehetőséget, hogy panaszt tegyenek az EJEB-nél az emberi jogoknak az Európai Unió valamely intézménye vagy az uniós jogszabályokat végrehajtó tagállam intézkedéséből eredő megsértésével kapcsolatban, amelyre az EJEE hatálya is kiterjed; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(3)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(4)  HL L 305., 2019.11.26., 17. o.

(5)  HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=hu&newsId=9378

(7)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=27678&lang=en

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0350.

(9)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0033.

(10)  HL L 186., 2019.7.11., 105. o.

(11)  HL L 188., 2019.7.12., 79. o.

(12)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(13)  https://rm.coe.int/8th-/168094b073

(14)  https://www.coe.int/en/web/anti-human-trafficking/country-monitoring-work

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=HU

(16)  HL C 58., 2018.2.15., 9. o.

(17)  HL C 118., 2020.4.8., 130. o.

(18)  HL C 41., 2020.2.6., 41. o.

(19)  https://rm.coe.int/lives-saved-rights-protected-bridging-the-protection-gap-for-refugees-/168094eb87

(20)  https://fra.europa.eu/en/publication/2019/2019-update-ngo-ships-involved-search-and-rescue-mediterranean-and-criminal

(21)  HL C 346., 2018.9.27., 94. o.

(22)  HL C 307., 2018.8.30., 183. o.

(23)  HL C 328., 2016.9.6., 4. o.

(24)  HL C 346., 2018.9.27., 171. o.

(25)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0075.

(26)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0229.

(27)  HL C 41., 2020.2.6., 64. o.

(28)  HL C 463., 2018.12.21., 21. o.

(29)  HL C 101., 2018.3.16., 138. o.

(30)  HL C 345., 2020.10.16., 58. o.

(31)  HL C 345., 2020.10.16., 22. o.

(32)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0251.

(33)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0349.

(34)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0128.

(35)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0127.

(36)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0239.

(37)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0058.

(38)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0066.

(39)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0111.

(40)  HL L 167., 2018.7.4., 28. o.

(41)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0101.

(42)  HL C 76., 2020.3.9., 114. o.

(43)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0014.

(44)  141165/16. sz. kereset, 2019. június 13-i ítélet.

(45)  https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-shd-and-others-v-greece-austria-croatia-hungary-northern-macedonia-serbia-and-slovenia

(46)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d

(47)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-EN.asp?fileid=28074&lang=en

(48)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0080.

(49)  Európai Bizottság, 2018. évi jelentés az Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról: https://op.europa.eu/hu/publication-detail/-/publication/784b02a4-a1f2-11e9-9d01-01aa75ed71a1/language-hu

(50)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA), 2018. évi alapjogi jelentése/2019. évi alapjogi jelentés:

(51)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-frf-2018-chair-statement_en.pdf

(52)  https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/20190390_mh0419039enn_pdf.pdf

(53)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/living-in-a-clean-environment-a-neglected-human-rights-concern-for-all-of-us

(54)  http://www.assembly.coe.int/LifeRay/EGA/Pdf/TextesProvisoires/2019/20190912-ObstetricalViolence-EN.pdf

(55)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-eu-minorities-survey-muslims-selected-findings_en.pdf

(56)  Lengyelországban LMBT-mentes övezeteket vezettek be — https://atlasnienawisci.pl/

(57)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/the-right-to-affordable-housing-europe-s-neglected-duty

(58)  https://www.feantsa.org/download/full-report-en1029873431323901915.pdf

(59)  https://rm.coe.int/annual-report-2018-democracy-in-danger-threats-and-attacks-media-freed/1680926453

(60)  Az Európa Tanács emberi jogi biztosa: Shrinking space for freedom of peaceful assembly (A békés célú gyülekezés szabadságának szűkülő mozgástere), Európa Tanács, Strasbourg, 2019.

(61)  https://www.iom.int/news/iom-mediterranean-arrivals-reach-110699-2019-deaths-reach-1283-world-deaths-fall

(62)  Lásd még az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú, 1974. évi nemzetközi egyezményben (SOLAS-egyezmény), a tengeri felkutatásról és mentésről szóló 1979. évi nemzetközi egyezményben (SAR-egyezmény) és a mentésről szóló 1989. évi nemzetközi egyezményben foglalt kötelezettségeket.

(63)  Az EJEB Müller és társai kontra Svájc ügyben, 1988. május 24-én hozott ítélete, 27. és 33. pont; az EJEB Karatas kontra Törökország ügyben, 1999. július 8-án hozott ítélete; az EJEB Lindon, Otchakovsky-Laurens és July kontra Franciaország ügyben, 2007. október 22-én hozott ítélete.

(64)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

(65)  C-203/15. és C-698/15. sz. Tele2 Sverige egyesített ügyek, valamint a C-293/12. és C-594/12. sz. Digital Rights Ireland egyesített ügyek.

(66)  https://rm.coe.int/factsheet-human-rights-and-corruption/16808d9c83

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/126

---

P9_TA(2020)0329

Az emberi jogok helyzetének romlása Algériában, különös tekintettel Khaled Drareni újságíró ügyére

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az emberi jogok helyzetének romlásáról Algériában, különös tekintettel Khaled Drareni újságíró ügyére (2020/2880(RSP))

(2021/C 425/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Algériáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a szabadságok algériai helyzetéről szóló, 2019. november 28-i (1) és a munkavállalók és emberi jogi aktivisták algériai bebörtönzéséről szóló, 2015. április 30-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Algériáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a szabadságok algériai helyzetéről szóló, 2019. november 28-i (1) és a munkavállalók és emberi jogi aktivisták algériai bebörtönzéséről szóló, 2015. április 30-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló, 2020. június 15-én kiadotti, 2019. évi éves uniós jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló, 2020. június 15-én kiadotti, 2019. évi éves uniós jelentésre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Jogászbizottság „Téves és nem megfelelő: Algéria alkotmánymódosítási folyamata” című tájékoztatójára, melyet 2020 októberében tettek közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Jogászbizottság „Téves és nem megfelelő: Algéria alkotmánymódosítási folyamata” című tájékoztatójára, melyet 2020 októberében tettek közzé,

| — | tekintettel a 31 helyi, regionális és nemzetközi civil társadalmi szervezet által aláírt, 2020. szeptember 29-i közös levélre, amelyben elítélik az algériai civil társadalommal szembeni kemény fellépést, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 31 helyi, regionális és nemzetközi civil társadalmi szervezet által aláírt, 2020. szeptember 29-i közös levélre, amelyben elítélik az algériai civil társadalommal szembeni kemény fellépést,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogi jogvédőkkel és békés aktivistákkal szembeni önkényes és erőszakos letartóztatásokról, tisztességtelen perekről és megtorlásokról szóló különleges eljárásai keretében 2020. március 30. és szeptember 16. között az algériai kormánynak küldött négy közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogi jogvédőkkel és békés aktivistákkal szembeni önkényes és erőszakos letartóztatásokról, tisztességtelen perekről és megtorlásokról szóló különleges eljárásai keretében 2020. március 30. és szeptember 16. között az algériai kormánynak küldött négy közleményre,

| — | tekintettel az EU–Algéria társulási megállapodásra, és különösen annak 2. cikkére, amely kimondja, hogy a demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása a megállapodás lényeges elemét képezi, és inspirálja az abban részt vevő felek bel- és nemzetközi politikáit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Algéria társulási megállapodásra, és különösen annak 2. cikkére, amely kimondja, hogy a demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása a megállapodás lényeges elemét képezi, és inspirálja az abban részt vevő felek bel- és nemzetközi politikáit,

| — | tekintettel az EU–Algéria Társulási Tanács 11. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Algéria Társulási Tanács 11. ülésére,

| — | tekintettel a felülvizsgált európai szomszédságpolitika keretében Algéria és az Európai Unió által 2017. március 13-án elfogadott közös partnerségi prioritásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált európai szomszédságpolitika keretében Algéria és az Európai Unió által 2017. március 13-án elfogadott közös partnerségi prioritásokra,

| — | tekintettel a 2020–2024 közötti időszakra vonatkozó, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló, 2020. november 19-i tanácsi következtetésekre, és különösen az újságírók és médiamunkások védelme és támogatása érdekében létrehozott uniós emberijogvédő-mechanizmusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020–2024 közötti időszakra vonatkozó, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló, 2020. november 19-i tanácsi következtetésekre, és különösen az újságírók és médiamunkások védelme és támogatása érdekében létrehozott uniós emberijogvédő-mechanizmusra,

| — | tekintettel az algériai büntető törvénykönyvre és különösen annak 75., 79., 95a., 98., 100., 144., 144a., 144a. (2), 146. és 196a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az algériai büntető törvénykönyvre és különösen annak 75., 79., 95a., 98., 100., 144., 144a., 144a. (2), 146. és 196a. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről, a halálbüntetésről, a kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről, valamint az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra, továbbá az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről, a halálbüntetésről, a kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről, valamint az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra, továbbá az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre (UNCAT), valamint a gyermek jogairól szóló egyezményre, amelyek mindegyikét megerősítették az Unió tagállamai és Algéria egyaránt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre (UNCAT), valamint a gyermek jogairól szóló egyezményre, amelyek mindegyikét megerősítették az Unió tagállamai és Algéria egyaránt,

| — | tekintettel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja (WGAD) által elfogadott, Fadel Breika fogva tartásáról szóló 7/2020. számú véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja (WGAD) által elfogadott, Fadel Breika fogva tartásáról szóló 7/2020. számú véleményre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. szeptember 21–22-i 36. ülésén elfogadott, Algériáról szóló harmadik egyetemes időszakos felülvizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. szeptember 21–22-i 36. ülésén elfogadott, Algériáról szóló harmadik egyetemes időszakos felülvizsgálatra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel a Riporterek Határok Nélkül által készített 2020. évi sajtószabadság-indexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Riporterek Határok Nélkül által készített 2020. évi sajtószabadság-indexre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948-as Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ENSZ a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948-as Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ENSZ a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2019 februárjától kezdődően Algériában példátlan tiltakozási mozgalom (Hirak) bontakozott ki, válaszul az akkori elnök, Abd el-Azíz Buteflíka ötödik mandátumának kilátására; mivel a kormányzati korrupció elleni békés tüntetésekre, valamint a polgári állam, a független igazságszolgáltatás, a demokratikus reform, az átláthatóság és a szabad választásokra való felkészülés inkluzív keretének megteremtésére irányuló felhívásra péntekenként és keddenként rendszeresen sor került az egész országban, és ez egész évben folytatódott, többek között a választási folyamat során is; mivel ezeket a jelentős heti tüntetéseket a Covid19-világjárvány miatt 2020 márciusában önként leállították, bár a tiltakozó mozgalom tovább folytatódott a közösségi médiában; |
| --- | --- |

A.

mivel 2019 februárjától kezdődően Algériában példátlan tiltakozási mozgalom (Hirak) bontakozott ki, válaszul az akkori elnök, Abd el-Azíz Buteflíka ötödik mandátumának kilátására; mivel a kormányzati korrupció elleni békés tüntetésekre, valamint a polgári állam, a független igazságszolgáltatás, a demokratikus reform, az átláthatóság és a szabad választásokra való felkészülés inkluzív keretének megteremtésére irányuló felhívásra péntekenként és keddenként rendszeresen sor került az egész országban, és ez egész évben folytatódott, többek között a választási folyamat során is; mivel ezeket a jelentős heti tüntetéseket a Covid19-világjárvány miatt 2020 márciusában önként leállították, bár a tiltakozó mozgalom tovább folytatódott a közösségi médiában;

| B. | mivel Buteflíka elnöknek a Hirak-mozgalomra válaszul történt 2019. április 2-i lemondását és a választások ezt követő két elhalasztását követően – amelyek során a katonai vezetés kiemelkedő szerepet játszott – Algéria 2019. december 12-én elnökválasztást tartott, amelyen Abd el-Madzsíd Tebbún korábbi miniszterelnök lett az elnök; mivel a Hirak-mozgalom kifogásolta a jelöltek listáját a korábbi vezetéssel való kapcsolatuk miatt, és bojkottálta a választásokat, amelyen a hivatalos részvételi arány 40 % alatt volt; |
| --- | --- |

B.

mivel Buteflíka elnöknek a Hirak-mozgalomra válaszul történt 2019. április 2-i lemondását és a választások ezt követő két elhalasztását követően – amelyek során a katonai vezetés kiemelkedő szerepet játszott – Algéria 2019. december 12-én elnökválasztást tartott, amelyen Abd el-Madzsíd Tebbún korábbi miniszterelnök lett az elnök; mivel a Hirak-mozgalom kifogásolta a jelöltek listáját a korábbi vezetéssel való kapcsolatuk miatt, és bojkottálta a választásokat, amelyen a hivatalos részvételi arány 40 % alatt volt;

| C. | mivel 2019 nyara óta nőtt a békés Hirak- és szakszervezeti aktivisták, valamint újságírók politikai letartóztatásának és önkényes fogva tartásának száma, ami sérti a tisztességes eljáráshoz és a jogszerű eljáráshoz való alapvető jogot; mivel a független média cenzúrázása, bíróság elé állítása és súlyos büntetése – amelyet gyakran azzal vádolnak, hogy külföldi hatalmakkal összeesküvést sző a nemzetbiztonság ellen – a Buteflíka-kormány hivatalos megszűnése ellenére tovább súlyosbodik; mivel a Covid19-világjárvány elleni küzdelem érdekében bevezetett biztonsági korlátozások hozzájárultak az ellenőrzések szigorításához, és azokat a hatóságok a polgári tér további szűkítésére, a békés ellenvélemények korlátozására, valamint a szólásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának akadályozására használják fel; |
| --- | --- |

C.

mivel 2019 nyara óta nőtt a békés Hirak- és szakszervezeti aktivisták, valamint újságírók politikai letartóztatásának és önkényes fogva tartásának száma, ami sérti a tisztességes eljáráshoz és a jogszerű eljáráshoz való alapvető jogot; mivel a független média cenzúrázása, bíróság elé állítása és súlyos büntetése – amelyet gyakran azzal vádolnak, hogy külföldi hatalmakkal összeesküvést sző a nemzetbiztonság ellen – a Buteflíka-kormány hivatalos megszűnése ellenére tovább súlyosbodik; mivel a Covid19-világjárvány elleni küzdelem érdekében bevezetett biztonsági korlátozások hozzájárultak az ellenőrzések szigorításához, és azokat a hatóságok a polgári tér további szűkítésére, a békés ellenvélemények korlátozására, valamint a szólásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának akadályozására használják fel;

| D. | mivel az Algériában jelenleg zajló elnyomással összefüggésben egyre többen állítják, hogy a rendőrőrsökön és az algíri Belső Biztonsági Főigazgatóságon (DGSI) kínzást alkalmaznak, mint Walid Nekkiche fogvatartott esetében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Algériában jelenleg zajló elnyomással összefüggésben egyre többen állítják, hogy a rendőrőrsökön és az algíri Belső Biztonsági Főigazgatóságon (DGSI) kínzást alkalmaznak, mint Walid Nekkiche fogvatartott esetében;

| E. | mivel 2020. március 30. és április 16. között az ENSZ különleges eljárásai keretében három közleményt küldtek az algériai kormánynak az emberi jogok védelmezőivel és békés aktivistákkal szembeni önkényes és erőszakos letartóztatásokkal, tisztességtelen perekkel és megtorlásokkal kapcsolatban, a negyedik közleményt pedig 2020. augusztus 27-én Mohamed Khaled Drareniről; |
| --- | --- |

E.

mivel 2020. március 30. és április 16. között az ENSZ különleges eljárásai keretében három közleményt küldtek az algériai kormánynak az emberi jogok védelmezőivel és békés aktivistákkal szembeni önkényes és erőszakos letartóztatásokkal, tisztességtelen perekkel és megtorlásokkal kapcsolatban, a negyedik közleményt pedig 2020. augusztus 27-én Mohamed Khaled Drareniről;

| F. | mivel Mohamed Khaled Drarenit, a TV5 Monde tudósítóját, a Riporterek Határok Nélkül (RSF) képviselőjét és a Casbah Tribune hírportál igazgatóját 2020 augusztusában három év börtönbüntetésre és 50 000 algériai dinár pénzbüntetésre ítélték amiatt, mert filmfelvételt készített arról, amikor a rendőrök rátámadtak az algíri tüntetőkre; mivel az ellene felhozott hivatalos vádak „fegyvertelen gyülekezésre való felbujtás” és „a nemzeti terület integritásának aláásása” voltak; mivel 2020. szeptember 15-én a büntetését fellebbezés alapján két évre csökkentették; mivel 2020. szeptember 16-án a különleges előadók és az ENSZ különleges eljárásainak munkacsoportja a lehető leghatározottabban elítélte börtönbüntetését, felszólította az algériai hatóságokat, hogy biztosítsák azonnali szabadon bocsátását, továbbá elítélését a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés és az egyesülés szabadsága egyértelmű megsértésének minősítette; |
| --- | --- |

F.

mivel Mohamed Khaled Drarenit, a TV5 Monde tudósítóját, a Riporterek Határok Nélkül (RSF) képviselőjét és a Casbah Tribune hírportál igazgatóját 2020 augusztusában három év börtönbüntetésre és 50 000 algériai dinár pénzbüntetésre ítélték amiatt, mert filmfelvételt készített arról, amikor a rendőrök rátámadtak az algíri tüntetőkre; mivel az ellene felhozott hivatalos vádak „fegyvertelen gyülekezésre való felbujtás” és „a nemzeti terület integritásának aláásása” voltak; mivel 2020. szeptember 15-én a büntetését fellebbezés alapján két évre csökkentették; mivel 2020. szeptember 16-án a különleges előadók és az ENSZ különleges eljárásainak munkacsoportja a lehető leghatározottabban elítélte börtönbüntetését, felszólította az algériai hatóságokat, hogy biztosítsák azonnali szabadon bocsátását, továbbá elítélését a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés és az egyesülés szabadsága egyértelmű megsértésének minősítette;

| G. | mivel Mohamed Khaled Drareni 2019. februári kezdetük óta beszámolt a hetente kétszer tartott Hirak-tüntetésekről; mivel az algériai kormány békés gyülekezéssel és a véleménynyilvánítás szabadságával szembeni kemény fellépése alapján elítélése előtt háromszor, nevezetesen 2019. május 14-én, 2019. augusztus 9-én és 2020. január 9-én őrizetbe vették, kihallgatták és megfélemlítették amiatt, hogy tudósított a Hirak-tüntetésekről, valamint kormánytisztviselők két alkalommal megpróbálták megvesztegetni; mivel azt mondták neki, hogy legutóbbi fogva tartása az utolsó figyelmeztetés volt, mielőtt az igazságszolgáltatás elé utalnák; mivel Mohamed Khaled Drarenit 2020. március 7-én egy Hirak-tüntetés során letartóztatták; mivel Drarenit 2020. március 10-én szabadon bocsátották, de 2020. március 27-én ismét letartóztatták; |
| --- | --- |

G.

mivel Mohamed Khaled Drareni 2019. februári kezdetük óta beszámolt a hetente kétszer tartott Hirak-tüntetésekről; mivel az algériai kormány békés gyülekezéssel és a véleménynyilvánítás szabadságával szembeni kemény fellépése alapján elítélése előtt háromszor, nevezetesen 2019. május 14-én, 2019. augusztus 9-én és 2020. január 9-én őrizetbe vették, kihallgatták és megfélemlítették amiatt, hogy tudósított a Hirak-tüntetésekről, valamint kormánytisztviselők két alkalommal megpróbálták megvesztegetni; mivel azt mondták neki, hogy legutóbbi fogva tartása az utolsó figyelmeztetés volt, mielőtt az igazságszolgáltatás elé utalnák; mivel Mohamed Khaled Drarenit 2020. március 7-én egy Hirak-tüntetés során letartóztatták; mivel Drarenit 2020. március 10-én szabadon bocsátották, de 2020. március 27-én ismét letartóztatták;

| H. | mivel első letartóztatásának napján több mint 20 további békés tüntetőt vettek őrizetbe; mivel a letartóztatottak közül két személyt az amazigh zászló hordozása miatt vettek őrizetbe; mivel az amazigh zászlót széles körben használták a Hirak-tüntetések során; mivel Ahmed Gaid Salah tábornok 2019 júniusában megtiltotta a lobogó használatát; mivel az elmúlt hónapokban a rezsim korábbi tisztviselői lejárató kampányba kezdtek az amazigh többségű Kabilia régió lakossága ellen, ami etnikai megosztottsághoz vezethet a Hirak mozgalmon belül; mivel amazigh és Hirak-aktivisták, köztük Yacine Mebarki továbbra is önkényesen letartóztatással szembesülnek, amiért eltérő vallási és politikai nézeteket fejeznek ki; |
| --- | --- |

H.

mivel első letartóztatásának napján több mint 20 további békés tüntetőt vettek őrizetbe; mivel a letartóztatottak közül két személyt az amazigh zászló hordozása miatt vettek őrizetbe; mivel az amazigh zászlót széles körben használták a Hirak-tüntetések során; mivel Ahmed Gaid Salah tábornok 2019 júniusában megtiltotta a lobogó használatát; mivel az elmúlt hónapokban a rezsim korábbi tisztviselői lejárató kampányba kezdtek az amazigh többségű Kabilia régió lakossága ellen, ami etnikai megosztottsághoz vezethet a Hirak mozgalmon belül; mivel amazigh és Hirak-aktivisták, köztük Yacine Mebarki továbbra is önkényesen letartóztatással szembesülnek, amiért eltérő vallási és politikai nézeteket fejeznek ki;

| I. | mivel a Hirak mozgalom tüntetései visszakövetelték a közteret a polgárok számára; mivel különösen azt követően, hogy a Hirak mozgalom a Covid19 terjedésének megakadályozása érdekében az internetre helyeződött át, tovább szigorították a véleménynyilvánítás szabadságát és az újságírókra vonatkozó korlátozásokat, különösen az internetes oldalak blokkolása, a televízióműsorok cenzúrázása, valamint a véleményüket a közösségi médiában kifejező újságírók, médiavezetők és tüntetők fogva tartása és zaklatása révén, és 2020 áprilisában és májusában legalább hat online híroldalt elérhetetlenné tettek az algériai hálózatokon; |
| --- | --- |

I.

mivel a Hirak mozgalom tüntetései visszakövetelték a közteret a polgárok számára; mivel különösen azt követően, hogy a Hirak mozgalom a Covid19 terjedésének megakadályozása érdekében az internetre helyeződött át, tovább szigorították a véleménynyilvánítás szabadságát és az újságírókra vonatkozó korlátozásokat, különösen az internetes oldalak blokkolása, a televízióműsorok cenzúrázása, valamint a véleményüket a közösségi médiában kifejező újságírók, médiavezetők és tüntetők fogva tartása és zaklatása révén, és 2020 áprilisában és májusában legalább hat online híroldalt elérhetetlenné tettek az algériai hálózatokon;

| J. | mivel 2020 márciusa és júniusa között a helyi jogi csoportok becslései szerint legalább 200 embert tartóztattak le önkényesen véleménynyilvánítás vagy a Hirak mozgalom állítólagos támogatása miatt; mivel a Fogvatartottak Felszabadításával Foglalkozó Nemzeti Bizottság (CNLD) legalább 91 lelkiismereti okokból fogva tartott személyt dokumentált 2019. november 17-én, az augusztus végi 44-hez képest, akik közül többen határozatlan idejű előzetes letartóztatásban voltak; mivel a Covid19 börtönökben való kitörésének kockázata további fenyegetést jelent azok számára, akiket politikai nézeteik kifejezése miatt tartanak fogva; mivel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosa a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben 2020. március 25-én felszólított a politikai foglyok és a kritikai nézeteik kinyilvánítása miatt fogva tartott személyek szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

J.

mivel 2020 márciusa és júniusa között a helyi jogi csoportok becslései szerint legalább 200 embert tartóztattak le önkényesen véleménynyilvánítás vagy a Hirak mozgalom állítólagos támogatása miatt; mivel a Fogvatartottak Felszabadításával Foglalkozó Nemzeti Bizottság (CNLD) legalább 91 lelkiismereti okokból fogva tartott személyt dokumentált 2019. november 17-én, az augusztus végi 44-hez képest, akik közül többen határozatlan idejű előzetes letartóztatásban voltak; mivel a Covid19 börtönökben való kitörésének kockázata további fenyegetést jelent azok számára, akiket politikai nézeteik kifejezése miatt tartanak fogva; mivel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosa a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben 2020. március 25-én felszólított a politikai foglyok és a kritikai nézeteik kinyilvánítása miatt fogva tartott személyek szabadon bocsátására;

| K. | mivel 2020 januárja óta az aktivisták, főként a Feminicides-dz 41 nőgyilkosságot regisztráltak; mivel 2020-ban a nőjogi mozgalmak a korábbiaknál több esetben tettek feljelentést a nők elleni erőszak és a nőgyilkosságok számának növekedése ellen, valamint felszólítottak a hatályos jogszabályok, különösen a családjogi törvény és a büntető törvénykönyv számos cikkének felülvizsgálatára a nők és férfiak közötti teljes egyenlőség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel 2020 januárja óta az aktivisták, főként a Feminicides-dz 41 nőgyilkosságot regisztráltak; mivel 2020-ban a nőjogi mozgalmak a korábbiaknál több esetben tettek feljelentést a nők elleni erőszak és a nőgyilkosságok számának növekedése ellen, valamint felszólítottak a hatályos jogszabályok, különösen a családjogi törvény és a büntető törvénykönyv számos cikkének felülvizsgálatára a nők és férfiak közötti teljes egyenlőség biztosítása érdekében;

| L. | mivel 2020 áprilisában Algéria a 20-06. sz. törvény révén a büntető törvénykönyv olyan módosításait is elfogadta, amelyek tovább korlátozzák és bűncselekménnyé nyilvánítják az olyan alapvető jogok gyakorlását, mint a sajtószabadság, a véleménynyilvánítás szabadsága és az egyesülési szabadság, azon mesterséges alapon, hogy azok az algériai államot aláásó „álhírek”; mivel az algériai hatóságok egyre inkább alkalmazzák a büntető törvénykönyv homályos cikkeit, beleértve a 2020 áprilisában elfogadott cikkeket is, hogy büntetőeljárást indítsanak a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságához, valamint a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való jogukat gyakorló személyek ellen; mivel az első alkalommal elkövetett bűncselekmény legfeljebb öt év szabadságvesztéssel büntetendő, ha azt „népegészségügyi zárlat, természeti, biológiai vagy technológiai katasztrófa vagy bármely más katasztrófa során” követik el; |
| --- | --- |

L.

mivel 2020 áprilisában Algéria a 20-06. sz. törvény révén a büntető törvénykönyv olyan módosításait is elfogadta, amelyek tovább korlátozzák és bűncselekménnyé nyilvánítják az olyan alapvető jogok gyakorlását, mint a sajtószabadság, a véleménynyilvánítás szabadsága és az egyesülési szabadság, azon mesterséges alapon, hogy azok az algériai államot aláásó „álhírek”; mivel az algériai hatóságok egyre inkább alkalmazzák a büntető törvénykönyv homályos cikkeit, beleértve a 2020 áprilisában elfogadott cikkeket is, hogy büntetőeljárást indítsanak a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságához, valamint a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való jogukat gyakorló személyek ellen; mivel az első alkalommal elkövetett bűncselekmény legfeljebb öt év szabadságvesztéssel büntetendő, ha azt „népegészségügyi zárlat, természeti, biológiai vagy technológiai katasztrófa vagy bármely más katasztrófa során” követik el;

| M. | mivel a civil társadalom mozgástere elleni fellépéssel összefüggésben az algériai hatóságok felülről irányított alkotmánymódosítást hajtottak végre, állítólag Tebbún elnöknek a beiktatása idején, a Hirak mozgalom tiltakozásai nyomán tett kötelezettségvállalása, „egy új Algéria építése” részeként, amely azonban nem élvez széles körű támogatást az algériai társadalomban, és amelyet független civil társadalmi szervezetek bíráltak amiatt, hogy az alkotmányozás során megsérti a befogadásra, a részvételre, az átláthatóságra és a szuverenitásra vonatkozó nemzetközi normákat; mivel a civil aktivisták és újságírók ezzel párhuzamos tömeges letartóztatása teljes mértékben aláásta az alkotmánymódosítás folyamatának legitimitását; |
| --- | --- |

M.

mivel a civil társadalom mozgástere elleni fellépéssel összefüggésben az algériai hatóságok felülről irányított alkotmánymódosítást hajtottak végre, állítólag Tebbún elnöknek a beiktatása idején, a Hirak mozgalom tiltakozásai nyomán tett kötelezettségvállalása, „egy új Algéria építése” részeként, amely azonban nem élvez széles körű támogatást az algériai társadalomban, és amelyet független civil társadalmi szervezetek bíráltak amiatt, hogy az alkotmányozás során megsérti a befogadásra, a részvételre, az átláthatóságra és a szuverenitásra vonatkozó nemzetközi normákat; mivel a civil aktivisták és újságírók ezzel párhuzamos tömeges letartóztatása teljes mértékben aláásta az alkotmánymódosítás folyamatának legitimitását;

| N. | mivel Algéria 2020. november 1-jén népszavazást tartott az alkotmány módosításáról, beleértve az elnöki tisztség két hivatali ciklusra történő korlátozását is; mivel a népszavazáson Algéria 1962. évi függetlenné válása óta a legalacsonyabb volt a részvételi arány, hivatalosan 23,7 %; mivel az új alkotmányt hivatalosan a szavazók 66,8 %-a támogatta; mivel az új alkotmány az elnök Algériába való visszatérésekor kerül ratifikálásra; |
| --- | --- |

N.

mivel Algéria 2020. november 1-jén népszavazást tartott az alkotmány módosításáról, beleértve az elnöki tisztség két hivatali ciklusra történő korlátozását is; mivel a népszavazáson Algéria 1962. évi függetlenné válása óta a legalacsonyabb volt a részvételi arány, hivatalosan 23,7 %; mivel az új alkotmányt hivatalosan a szavazók 66,8 %-a támogatta; mivel az új alkotmány az elnök Algériába való visszatérésekor kerül ratifikálásra;

| O. | mivel Algéria alkotmánya továbbra is fenntartja a módosított alkotmány 54. cikke által biztosított sajtószabadság feltételességét, amely feltételesség „a nemzet hagyományainak, valamint vallási, erkölcsi és kulturális értékeinek” tiszteletben tartását írja elő; mivel a sajtószabadság ilyen jellegű korlátozása sérti a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amelyet Algéria ratifikált; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 34. sz. általános észrevétele kimondja, hogy „semmilyen médiaorgánumot nem lehet büntetni azért, mert bírál egy politikai vagy társadalmi rendszert”; mivel a módosítás egy veszélyes változtatást is bevezet azáltal, hogy alkotmányossá teszi a hadsereg politikai szerepét és hatásköreit; mivel az alkotmányos reform fenntartja az elnöki tisztség domináns helyzetét valamennyi intézménnyel szemben, beleértve az igazságszolgáltatást is; |
| --- | --- |

O.

mivel Algéria alkotmánya továbbra is fenntartja a módosított alkotmány 54. cikke által biztosított sajtószabadság feltételességét, amely feltételesség „a nemzet hagyományainak, valamint vallási, erkölcsi és kulturális értékeinek” tiszteletben tartását írja elő; mivel a sajtószabadság ilyen jellegű korlátozása sérti a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amelyet Algéria ratifikált; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 34. sz. általános észrevétele kimondja, hogy „semmilyen médiaorgánumot nem lehet büntetni azért, mert bírál egy politikai vagy társadalmi rendszert”; mivel a módosítás egy veszélyes változtatást is bevezet azáltal, hogy alkotmányossá teszi a hadsereg politikai szerepét és hatásköreit; mivel az alkotmányos reform fenntartja az elnöki tisztség domináns helyzetét valamennyi intézménnyel szemben, beleértve az igazságszolgáltatást is;

| P. | mivel az Országos Bírói Szövetség (SNM) elítélte, hogy az algériai hatóságok széles körben és visszaélésszerűen folyamodnak az előzetes letartóztatáshoz; mivel az igazságszolgáltatás egyes tagjait szakmai szankciókkal sújtották, miután felmentettek békés aktivistákat, vagy miután követelték a végrehajtó hatóságoktól az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

P.

mivel az Országos Bírói Szövetség (SNM) elítélte, hogy az algériai hatóságok széles körben és visszaélésszerűen folyamodnak az előzetes letartóztatáshoz; mivel az igazságszolgáltatás egyes tagjait szakmai szankciókkal sújtották, miután felmentettek békés aktivistákat, vagy miután követelték a végrehajtó hatóságoktól az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartását;

| Q. | mivel 2020-ban Algéria a Riporterek Határok Nélkül szervezet sajtószabadság-indexe szerint 180-ból az 146. helyen áll, öt hellyel hátrébb, mint 2019-ben, és 27 hellyel hátrébb, mint 2015-ben; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2020-ban Algéria a Riporterek Határok Nélkül szervezet sajtószabadság-indexe szerint 180-ból az 146. helyen áll, öt hellyel hátrébb, mint 2019-ben, és 27 hellyel hátrébb, mint 2015-ben;

| R. | mivel Algéria az Európai Unió kulcsfontosságú partnere az európai szomszédságpolitika keretében, és mivel az Unió fontos politikai, gazdasági, illetve személyes kapcsolatokból fakadó érdekekkel rendelkezik az országban és a régióban; mivel az EU–Algéria partnerség prioritásai a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei iránti közös elkötelezettséget fejezik ki; |
| --- | --- |

R.

mivel Algéria az Európai Unió kulcsfontosságú partnere az európai szomszédságpolitika keretében, és mivel az Unió fontos politikai, gazdasági, illetve személyes kapcsolatokból fakadó érdekekkel rendelkezik az országban és a régióban; mivel az EU–Algéria partnerség prioritásai a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei iránti közös elkötelezettséget fejezik ki;

| 1. | határozottan elítéli az újságírók, az emberijog-védők, a szakszervezeti aktivisták, az ügyvédek, a civil társadalom tagjai és a békés aktivisták önkényes és jogellenes letartóztatásának, fogva tartásának és bírósági zaklatásának fokozódását Algériában, amely következtében semmilyen tere nem maradt az alkotmány antidemokratikus módosításáról, valamint a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságának gyakorlásáról szóló politikai párbeszéd számára; elítéli, hogy szükséghelyzeti intézkedéseket vezettek be a Covid19-világjárvány kapcsán, amely ürügyként szolgál az algériai nép alapvető jogainak korlátozására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja az algériai hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül engedjék szabadon Mohamed Khaled Drarenit és mindazokat, akiket az online és offline véleménynyilvánítási szabadsághoz, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való joguk gyakorlása miatt letartóztattak és megvádoltak, köztük Yacine Mebarki, Abdellah Benaoum, Mohamed Tadjadit, Abdelkrim Zeghileche, Walid Kechida, Brahim Laalami, Aissa Chouha, Zoheir Kaddam, Walid Nekkiche, Nourreddine Khimoud és Hakim Addad fogvatartottakat; megismétli Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosának felhívását, hogy a Covid19-világjárványra tekintettel sürgősen engedjék szabadon az összes politikai foglyot és azokat, akiket eltérő nézetek kinyilvánítása miatt tartanak fogva; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy szüntessék meg a médiaorgánumok munkájának akadályozását, és vessenek véget a politikai aktivisták, újságírók és emberijog-védők, illetve mindazok letartóztatásának és fogva tartásának, akik eltérő véleményt vagy kritikát fogalmaznak meg a kormánnyal szemben; |
| --- | --- |

2.

| 3. | újólag megerősíti, hogy a teljes mértékben demokratikus politikai átmenet megvalósításához alapvető fontosságú a véleménynyilvánítás szabadsága, beleértve az újságírók és a polgári újságírók azon szabadságát, hogy hírt adjanak a tiltakozásokról, illetve a kormánnyal és a kormányhoz kapcsolódó intézményekkel vagy egyénekkel szembeni elégedetlenség bármely más megnyilvánulásáról, valamint elemezzék és kommentálják azokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | szolidaritását fejezi ki a különböző földrajzi, társadalmi-gazdasági és etnikai hátterű algériai polgárok – nők és férfiak – iránt, akik 2019 februárja óta békésen tüntetnek a civil ellenőrzés mellett működő állam, a népszuverenitás elve, a jogállamiság tiszteletben tartása, a társadalmi igazságosság és a nemek közötti egyenlőség mellett; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket a korrupció elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismételten felszólítja az algériai hatóságokat, hogy vessenek véget a kritikus újságírók, bloggerek, emberijog-védők, ügyvédek és aktivisták megfélemlítése, bírósági zaklatása, kriminalizálása vagy önkényes letartóztatása és fogva tartása minden formájának, és tegyék meg a megfelelő lépéseket a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságához, a médiaszabadsághoz, valamint a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsághoz való, az algériai alkotmány és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya által biztosított jogok mindenki számára való biztosítása érdekében; elítéli a bűnüldöző szervek tagjai által a békés tüntetések feloszlatása során alkalmazott túlzott erőszak minden formáját; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy végezzenek független vizsgálatot minden olyan esetben, amikor a bűnüldöző szervek tagja túlzott erőszakot alkalmaztak, és vonják felelősségre az elkövetőket; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy hajtsák végre az ENSZ kínzás elleni egyezménye szerinti nemzetközi kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a Parlament 2019. november 28-i állásfoglalásának elfogadása óta néhány politikai aktivistát ideiglenesen szabadon bocsátottak, többek között szabadlábra került az ellenzék három képviselője, Karim Tabbou, Mustapha Bendjema és Khaled Tazaghart; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti az algériai hatóságokat, hogy biztosítsák a valódi politikai párbeszédet lehetővé tevő és az alapvető szabadságokat nem kriminalizáló szabad polgári mozgástér kialakítását azáltal, hogy olyan új jogszabályokat fogadnak el, amelyek teljes mértékben összhangban állnak a nemzetközi normákkal, és amelyek nem írnak elő a nemzetközi jog – különösen az Algéria által ratifikált egyezmények, többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményei – értelmében jogellenes kivételeket; hangsúlyozza, hogy ez a szabad polgári mozgástér a demokratikus és polgári vezetésű Algéria előfeltétele; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a külföldi riporterek még mindig adminisztratív akadályokkal és hátráltatással szembesülnek az országban való munkavállaláshoz szükséges sajtóvízumok megszerzése során; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában megállapított demokratikus elvek és alapvető jogok tiszteletben tartása a 2005. évi EU–Algéria társulási megállapodás egyik alapvető eleme; hangsúlyozza, hogy a jelenleg zajló politikai átmenetnek biztosítania kell az algériaiak – bármilyen neműek is legyenek, bármilyen földrajzi, társadalmi-gazdasági vagy etnikai háttérrel is rendelkezzenek, beleértve az imazighen népességet – azon jogát, hogy teljes mértékben részt vehessenek a demokratikus folyamatban és gyakorolhassák jogukat a közügyekben való részvételre, többek között azáltal, hogy az állam felhagy a független civil társadalom, az újságírás és a politikai aktivizmus mozgásterének csökkentésével, és ismét növeli azt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggályát fejezi ki az olyan korlátozó jellegű új törvények miatt, mint a 20-06. sz. törvény, amely önkényesen kriminalizálja a köztisztviselők becsületét sértő és a szervezetek finanszírozását aláásó „álhírek” terjesztését; hangsúlyozza, hogy ez a törvény több olyan rendelkezést is tartalmaz, amelyek sértik a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságára vonatkozó nemzetközi normákat, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. és 22. cikkét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti az algériai hatóságokat, hogy vizsgálják felül az egyesületekről szóló 2012. évi 12-06. sz., korlátozó jellegű törvényt és a nyilvános összejövetelekről és demonstrációkról szóló 1991. évi 91-19. sz. törvényt, amely előzetes engedélyezési rendszert vezet be, és biztosítsák, hogy az illetékes közigazgatási hatóság haladéktalanul kiadja a nyilvántartásba vételi igazolást több olyan civil, nem kormányzati, vallási és jótékonysági szervezet számára, amelyek kérelmezték az újbóli nyilvántartásba vételt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatának ad hangot az algériai büntető törvénykönyv 2020. áprilisi módosításai miatt, amelyek korlátozzák a sajtószabadságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és az egyesülési szabadságot; sürgeti az algériai hatóságokat, hogy vizsgálják felül a büntető törvénykönyvet és különösen annak 75., 79., 95a., 98., 100., 144., 144a., 144a., 2., 146. és 196a. cikkét a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával és az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága (ACHPR) rendelkezéseivel összhangban annak érdekében, hogy véget vessenek a véleménynyilvánítás, valamint a békés gyülekezés és egyesülés szabadsága bűncselekménnyé nyilvánításának; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy a módosított alkotmány 4. és 223. cikke megerősíti a tamazight nemzeti és hivatalos nyelvként betöltött státuszát; hangsúlyozza, hogy az ilyen kijelentések nem szolgálhatnak eszközként azon strukturális problémák figyelmen kívül hagyására, amelyekkel a tamazight nyelvet beszélő népesség szembesül, se nem szíthatnak békétlenséget a Hirak mozgalmon belül; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy biztosítsák az arab és a tamazight nyelv használata terén a törvény előtti egyenlő bánásmódot; sürgeti az algériai kormányt, hogy helyezze hatályon kívül az amazigh zászlóra vonatkozó tilalmat, és haladéktalanul engedjen szabadon minden olyan személyt, akit az amazigh szimbólumok használata miatt bebörtönöztek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | támogatja az algériai ügyvédeket és más jogi szakembereket, akik a körülmények és a kockázatok ellenére továbbra is törekszenek a legmagasabb szintű igazságszolgáltatás fenntartására; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy teljes mértékben garantálják az igazságszolgáltatás függetlenségét és az igazságszolgáltatási rendszer pártatlanságát, valamint szüntessenek meg és tiltsanak minden korlátozást, helytelen befolyásolást, nyomást, fenyegetést vagy beavatkozást az igazságszolgáltatási döntéshozatal és egyéb igazságszolgáltatási ügyek terén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az algériai hatóságokat, hogy biztosítsák a fegyveres erők teljes körű elszámoltathatóságát és polgári és demokratikus felügyeletét, valamint azok tényleges alárendelését egy jogszerűen létrehozott polgári hatóságnak, továbbá garantálják, hogy az alkotmány megfelelően meghatározza a katonaság szerepét, és azt kifejezetten a honvédelem területére korlátozza; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sürgeti az algériai hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a nemzetközi emberi jogi szervezetek és az ENSZ különleges eljárásainak képviselői számára az országba való belépést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sajnálatának ad hangot azon adminisztratív akadályok miatt, amelyekkel a vallási kisebbségek szembesülnek Algériában, különös tekintettel a 06-03. sz. rendeletre; ösztönzi az algériai kormányt, hogy vizsgálja felül a 06-03. sz. rendeletet annak érdekében, hogy az jobban összhangba kerüljön az alkotmánnyal és az ország nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel, nevezetesen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkével; felszólít valamennyi vallási kisebbség vallásgyakorlási szabadságának tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | várja, hogy az EU az algériai hatóságokkal folytatott együttműködésének középpontjába helyezze az emberi jogok helyzetét, különösen az EU-Algéria Társulási Tanács soron következő ülésén; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy állítsa össze és bocsássa rendelkezésre a különös aggodalomra okot adó egyedi esetek listáját, beleértve az ezen állásfoglalásban említett eseteket is, és rendszeresen számoljon be a Parlamentnek az ezen esetek megoldása terén elért eredményekről; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjével együtt támogassák a civil társadalmi csoportokat, az emberijog-védőket, az újságírókat és a tüntetőket, többek között azáltal, hogy határozottabb nyilvános álláspontot fogadnak el az emberi jogok és a jogállamiság algériai tiszteletben tartásával kapcsolatban, egyértelműen és nyilvánosan elítélik az emberi jogok megsértését, sürgetik a hatóságokat, hogy engedjék szabadon az önkényes fogvatartottakat és szüntessék meg az előzetes letartóztatások túlzott alkalmazását, továbbá azáltal, hogy hozzáférést kérnek a fogvatartottakhoz, nyomon követik az aktivisták, újságírók és emberijog-védők pereit, valamint valamennyi rendelkezésre álló eszköz felhasználásával szorosan nyomon követik az algériai emberi jogi helyzetet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza az Uniónak Algériával, mint fontos szomszéddal és partnerrel fenntartott kapcsolata fontosságát; emlékeztet az EU és Algéria közötti szoros és mély kapcsolat fontosságára, és megerősíti elkötelezettségét e kapcsolatnak a közös értékek – például az emberi jogok, a demokrácia, a jogállamiság és a média szabadsága – teljes körű tiszteletben tartásán alapuló előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Algírban működő uniós küldöttségnek, Algéria kormányának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0072.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0188.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/132

---

P9_TA(2020)0330

Az etiópiai helyzet

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az etiópiai helyzetről (2020/2881(RSP))

(2021/C 425/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Etiópiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Etiópiáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Josep Borrell főképviselőnek/alelnöknek a legutóbbi etiópiai fejleményekről szóló, 2020. november 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Josep Borrell főképviselőnek/alelnöknek a legutóbbi etiópiai fejleményekről szóló, 2020. november 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Josep Borrell főképviselő/alelnök és Janez Lenarčič válságkezelésért felelős biztos Etiópiáról szóló, 2020. november 12-i együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Josep Borrell főképviselő/alelnök és Janez Lenarčič válságkezelésért felelős biztos Etiópiáról szóló, 2020. november 12-i együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel Janez Lenarčič válságkezelésért felelős biztos „A tigréi konfliktus: európai uniós humanitárius támogatás a Szudánt elérő etióp menekültek számára” címen, 2020. november 19-én közzétett közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Janez Lenarčič válságkezelésért felelős biztos „A tigréi konfliktus: európai uniós humanitárius támogatás a Szudánt elérő etióp menekültek számára” címen, 2020. november 19-én közzétett közleményére,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának 2020. november 4-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának 2020. november 4-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Michelle Bachelet Tigréről szóló, 2020. november 6-i és 13-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Michelle Bachelet Tigréről szóló, 2020. november 6-i és 13-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsában 2020. november 24-én tartott, az Etiópia Tigré régiójában zajló konfliktusról szóló informális megbeszélésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsában 2020. november 24-én tartott, az Etiópia Tigré régiójában zajló konfliktusról szóló informális megbeszélésekre,

| — | tekintettel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának az etiópiai helyzetről szóló, 2020. november 11-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának az etiópiai helyzetről szóló, 2020. november 11-i jelentésére,

| — | tekintettel Moussa Faki Mahamat, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének az etiópiai helyzetről szóló, 2020. november 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Moussa Faki Mahamat, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének az etiópiai helyzetről szóló, 2020. november 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek 2020. november 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek 2020. november 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU tagállamai külügyminisztereinek 2020. november 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU tagállamai külügyminisztereinek 2020. november 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság 1994. december 8-án elfogadott alkotmányára, és különösen az alapvető jogokról és szabadságokról, emberi jogokról és demokratikus jogokról szóló III. fejezetének rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság 1994. december 8-án elfogadott alkotmányára, és különösen az alapvető jogokról és szabadságokról, emberi jogokról és demokratikus jogokról szóló III. fejezetének rendelkezéseire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az ENSZ által elfogadott, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által elfogadott, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodás második felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodás második felülvizsgálatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az etiópiai szövetségi kormány és a Tigréi Népi Felszabadítási Front (TPLF) által vezetett tigréi regionális irányítás közötti jelenlegi fegyveres konfliktus immár több száz civil halálát követelte, és az emberek tömegesen menekülnek otthonaikból; |
| --- | --- |

A.

mivel az etiópiai szövetségi kormány és a Tigréi Népi Felszabadítási Front (TPLF) által vezetett tigréi regionális irányítás közötti jelenlegi fegyveres konfliktus immár több száz civil halálát követelte, és az emberek tömegesen menekülnek otthonaikból;

| B. | mivel 2020. november 4-én az etióp kormány szükségállapotot hirdetett ki, és katonai műveleteket indított az északi Tigré régióban egy nappal azután, hogy jelentések szerint a TPLF támadást intézett a szövetségi kormány egy tigréi katonai bázisa ellen; mivel azóta fegyveres összecsapások zajlanak a szövetségi erők (Szövetségi Hadsereg, Amhara régió különleges rendőri erői és Amhara helyi milíciái), illetve a TPLF-hez hű regionális erők (Tigréi különleges rendőri erők és milíciák) között; |
| --- | --- |

B.

mivel 2020. november 4-én az etióp kormány szükségállapotot hirdetett ki, és katonai műveleteket indított az északi Tigré régióban egy nappal azután, hogy jelentések szerint a TPLF támadást intézett a szövetségi kormány egy tigréi katonai bázisa ellen; mivel azóta fegyveres összecsapások zajlanak a szövetségi erők (Szövetségi Hadsereg, Amhara régió különleges rendőri erői és Amhara helyi milíciái), illetve a TPLF-hez hű regionális erők (Tigréi különleges rendőri erők és milíciák) között;

| C. | mivel a Prosperitás Párt és a TPLF közötti politikai nézeteltérés tovább fokozódott, amikor a szövetségi kormány a Covid19-válság miatt elhalasztotta a 2020 májusára tervezett nemzeti választásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a Prosperitás Párt és a TPLF közötti politikai nézeteltérés tovább fokozódott, amikor a szövetségi kormány a Covid19-válság miatt elhalasztotta a 2020 májusára tervezett nemzeti választásokat;

| D. | mivel 2020 szeptemberében a TPLF által vezetett tigréi regionális irányítás saját választást tartott, amelyet az etióp kormány jogellenesnek nyilvánított, mivel mandátuma elvileg 2020 szeptemberében lejárt; mivel a szövetségi parlament jogellenesnek ítélte a Tigré régióban lezajlott választási folyamatot; mivel a Tigré vezetése bejelentette, hogy már nem ismeri el a szövetségi irányítást vagy annak törvényeit; mivel 2020. november 3-án a szövetségi parlament „terrorista csoporttá” nyilvánította a TPLF-et; |
| --- | --- |

D.

mivel 2020 szeptemberében a TPLF által vezetett tigréi regionális irányítás saját választást tartott, amelyet az etióp kormány jogellenesnek nyilvánított, mivel mandátuma elvileg 2020 szeptemberében lejárt; mivel a szövetségi parlament jogellenesnek ítélte a Tigré régióban lezajlott választási folyamatot; mivel a Tigré vezetése bejelentette, hogy már nem ismeri el a szövetségi irányítást vagy annak törvényeit; mivel 2020. november 3-án a szövetségi parlament „terrorista csoporttá” nyilvánította a TPLF-et;

| E. | mivel 2020. november 8-án a TPLF felkérte az Afrikai Uniót, hogy javasoljon tárgyalásokat, a szövetségi kormány azonban kizárta a TPLF-fel való tárgyalások lehetőségét, és elutasította a párbeszédre és közvetítésre irányuló nemzetközi felhívásokat, azzal érvelve, hogy a tigréi konfliktus olyan belügy, amelyet nem szabad nemzetközivé tenni; mivel az EU felajánlotta támogatását annak érdekében, hogy elősegítse a feszültségek enyhítését, a párbeszédhez való visszatérést és a jogállamiság biztosítását egész Etiópiában; |
| --- | --- |

E.

mivel 2020. november 8-án a TPLF felkérte az Afrikai Uniót, hogy javasoljon tárgyalásokat, a szövetségi kormány azonban kizárta a TPLF-fel való tárgyalások lehetőségét, és elutasította a párbeszédre és közvetítésre irányuló nemzetközi felhívásokat, azzal érvelve, hogy a tigréi konfliktus olyan belügy, amelyet nem szabad nemzetközivé tenni; mivel az EU felajánlotta támogatását annak érdekében, hogy elősegítse a feszültségek enyhítését, a párbeszédhez való visszatérést és a jogállamiság biztosítását egész Etiópiában;

| F. | mivel Abiy Ahmed 2018-ban történelmi jelentőségű békemegállapodást kötött Eritreával, amely véget vetett a két ország közötti diplomáciai és kereskedelmi kapcsolatok több mint egy évtizede tartó felfüggesztésének; mivel Abiy kormánya jelentős lépéseket tett az újságírók és a politikai foglyok szabadon bocsátása, a korábban betiltott ellenzéki csoportok működésének lehetővé tétele, valamint a civil társadalmi szervezetekről és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló új jogszabályok elfogadása érdekében; mivel a kormányt a közelmúltban bírálták ellenzéki politikusok fogva tartása miatt; mivel továbbra is aggodalomra ad okot a gyűlöletbeszéd és a dezinformáció visszaszorítását célzó új törvény elfogadása, amely kedvezőtlenül érintheti a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

F.

mivel Abiy Ahmed 2018-ban történelmi jelentőségű békemegállapodást kötött Eritreával, amely véget vetett a két ország közötti diplomáciai és kereskedelmi kapcsolatok több mint egy évtizede tartó felfüggesztésének; mivel Abiy kormánya jelentős lépéseket tett az újságírók és a politikai foglyok szabadon bocsátása, a korábban betiltott ellenzéki csoportok működésének lehetővé tétele, valamint a civil társadalmi szervezetekről és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló új jogszabályok elfogadása érdekében; mivel a kormányt a közelmúltban bírálták ellenzéki politikusok fogva tartása miatt; mivel továbbra is aggodalomra ad okot a gyűlöletbeszéd és a dezinformáció visszaszorítását célzó új törvény elfogadása, amely kedvezőtlenül érintheti a véleménynyilvánítás szabadságát;

| G. | mivel egyes politikai csoportok, amelyek az etiópiai föderalista kormányrendszer által szerintük marginalizált etiópiai etnikai csoportokhoz kötődnek, azt állítják, hogy ez a rendszer etnikai részrehajláshoz és megkülönböztetéshez vezetett; |
| --- | --- |

G.

mivel egyes politikai csoportok, amelyek az etiópiai föderalista kormányrendszer által szerintük marginalizált etiópiai etnikai csoportokhoz kötődnek, azt állítják, hogy ez a rendszer etnikai részrehajláshoz és megkülönböztetéshez vezetett;

| H. | mivel 2020 júniusában az Oromo régióból származó Hachalu Hundessa énekes és aktivista halálát követően széles körű zavargások törtek ki, mely során több száz embert öltek meg és tartóztattak le; mivel 2020. november 1-jén több mint 50 amharai ember vesztette életét három falu ellen intézett támadások során, melyekről széles körben úgy vélekednek, hogy azok etnikai indíttatásúak voltak, és azokat vélhetően az Oromo Felszabadítási Front (OLF) szakadár milíciája, az Oromo Felszabadítási Hadsereg követett el; |
| --- | --- |

H.

mivel 2020 júniusában az Oromo régióból származó Hachalu Hundessa énekes és aktivista halálát követően széles körű zavargások törtek ki, mely során több száz embert öltek meg és tartóztattak le; mivel 2020. november 1-jén több mint 50 amharai ember vesztette életét három falu ellen intézett támadások során, melyekről széles körben úgy vélekednek, hogy azok etnikai indíttatásúak voltak, és azokat vélhetően az Oromo Felszabadítási Front (OLF) szakadár milíciája, az Oromo Felszabadítási Hadsereg követett el;

| I. | mivel a Nemzeti Amhara Mozgalom szerint az etióp hatóságok betiltották az etnikai indíttatású gyilkosságok elleni békés tüntetéseket, amelyekre 2020. október 28-án került volna sor; |
| --- | --- |

I.

mivel a Nemzeti Amhara Mozgalom szerint az etióp hatóságok betiltották az etnikai indíttatású gyilkosságok elleni békés tüntetéseket, amelyekre 2020. október 28-án került volna sor;

| J. | mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szerint a konfliktus kezdete óta Tigré különböző részein több alkalommal is sor került polgári személyek válogatás nélküli meggyilkolására, többek között a 2020. november 9-i éjszaka a Tigré régióban található Mai-Kadrában történt mészárlásra, ahol több száz polgári személyt gyilkoltak meg, ami háborús bűncselekménynek minősülhet; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szerint a konfliktus kezdete óta Tigré különböző részein több alkalommal is sor került polgári személyek válogatás nélküli meggyilkolására, többek között a 2020. november 9-i éjszaka a Tigré régióban található Mai-Kadrában történt mészárlásra, ahol több száz polgári személyt gyilkoltak meg, ami háborús bűncselekménynek minősülhet;

| K. | mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szerint az ország más részein élő tigréi polgárok közül sokakat felfüggesztettek munkahelyükről, és nem engedték fel őket nemzetközi repülőjáratokra; mivel jelentések érkeznek fizikai és digitális megfigyelésről, tömeges önkényes letartóztatásokról és fogva tartásokról is; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szerint az ország más részein élő tigréi polgárok közül sokakat felfüggesztettek munkahelyükről, és nem engedték fel őket nemzetközi repülőjáratokra; mivel jelentések érkeznek fizikai és digitális megfigyelésről, tömeges önkényes letartóztatásokról és fogva tartásokról is;

| L. | mivel Tigré elnöke megerősítette, hogy fegyveres erői rakétákat lőttek ki az eritreai Aszmara repülőtér ellen; |
| --- | --- |

L.

mivel Tigré elnöke megerősítette, hogy fegyveres erői rakétákat lőttek ki az eritreai Aszmara repülőtér ellen;

| M. | mivel az etióp szövetségi erők és a TPLF közötti, halálos kimenetelű harcok nemzetközi aggályokat vetettek fel az Etiópiában már fennálló, biztonságot fenyegető helyzetek fokozódásával vagy újabb feszültségek keltésével járó kockázatok miatt, amelyek következményekkel járhatnak a szomszédos országokra nézve, és potenciálisan destabilizálhatják Afrika szarvának egészét; mivel Etiópia kivonta Szomáliából az iszlamista felkelők ellen harcoló csapatokat; mivel a kenyai hatóságok fokozták a biztonsági készültséget az Etiópiával közös határon a feszültségek eszkalálódásától való félelem miatt; |
| --- | --- |

M.

mivel az etióp szövetségi erők és a TPLF közötti, halálos kimenetelű harcok nemzetközi aggályokat vetettek fel az Etiópiában már fennálló, biztonságot fenyegető helyzetek fokozódásával vagy újabb feszültségek keltésével járó kockázatok miatt, amelyek következményekkel járhatnak a szomszédos országokra nézve, és potenciálisan destabilizálhatják Afrika szarvának egészét; mivel Etiópia kivonta Szomáliából az iszlamista felkelők ellen harcoló csapatokat; mivel a kenyai hatóságok fokozták a biztonsági készültséget az Etiópiával közös határon a feszültségek eszkalálódásától való félelem miatt;

| N. | mivel az EU Etiópiával folytatott fejlesztési együttműködése a 2014 és 2020 közötti időszakban a maga 815 millió eurós költségvetésével világviszonylatban az egyik legjelentősebb ilyen együttműködés; mivel Etiópia az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért egyik fő kedvezményezettje is, ahonnan több mint 271,5 millió eurós támogatásban részesült a 2015–2019 közötti időszakban; mivel 2020-ban az EU 44,29 millió eurót biztosít humanitárius projektek számára Etiópiában az erőszak vagy természeti katasztrófák miatt otthonuktól elszakadt személyeknek nyújtott életmentő segítségnyújtás céljára; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU Etiópiával folytatott fejlesztési együttműködése a 2014 és 2020 közötti időszakban a maga 815 millió eurós költségvetésével világviszonylatban az egyik legjelentősebb ilyen együttműködés; mivel Etiópia az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért egyik fő kedvezményezettje is, ahonnan több mint 271,5 millió eurós támogatásban részesült a 2015–2019 közötti időszakban; mivel 2020-ban az EU 44,29 millió eurót biztosít humanitárius projektek számára Etiópiában az erőszak vagy természeti katasztrófák miatt otthonuktól elszakadt személyeknek nyújtott életmentő segítségnyújtás céljára;

| O. | mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) beutazási jogot kért a Tigré régióba, amely a harcok kezdete óta teljesen elszigetelődött (az internet- és a telefon-hozzáférés megszakadt); mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint a villamos energia, a távközlés, az üzemanyaghoz és a készpénzhez való hozzáférés hiánya korlátozza a humanitárius segítségnyújtást Tigrében és Etiópia többi részén is, ideértve a harcokban megsebesült emberek ellátását és a halottak eltemetését is; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) beutazási jogot kért a Tigré régióba, amely a harcok kezdete óta teljesen elszigetelődött (az internet- és a telefon-hozzáférés megszakadt); mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint a villamos energia, a távközlés, az üzemanyaghoz és a készpénzhez való hozzáférés hiánya korlátozza a humanitárius segítségnyújtást Tigrében és Etiópia többi részén is, ideértve a harcokban megsebesült emberek ellátását és a halottak eltemetését is;

| P. | mivel már a harcok kezdete előtt is 15,2 millió ember szorult humanitárius segítségre Etiópiában, közülük 2 millió Tigré régióban; mivel Tigré régió az ötödik legnépesebb régió Etiópiában, több mint 6 millió lakossal, és itt él 100 000 belső menekült és 96 000 eritreai menekült is; mivel számos jelentős menekülttábora van, ahol a nem kormányzati szervezetek szerint az ott élők 44 %-a gyermek; |
| --- | --- |

P.

mivel már a harcok kezdete előtt is 15,2 millió ember szorult humanitárius segítségre Etiópiában, közülük 2 millió Tigré régióban; mivel Tigré régió az ötödik legnépesebb régió Etiópiában, több mint 6 millió lakossal, és itt él 100 000 belső menekült és 96 000 eritreai menekült is; mivel számos jelentős menekülttábora van, ahol a nem kormányzati szervezetek szerint az ott élők 44 %-a gyermek;

| Q. | mivel Etiópia aláírta a Cotonoui Megállapodást, amelynek 96. cikke az AKCS–EU-együttműködés alapvető elemeként határozza meg az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

Q.

mivel Etiópia aláírta a Cotonoui Megállapodást, amelynek 96. cikke az AKCS–EU-együttműködés alapvető elemeként határozza meg az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását;

| R. | mivel a harcok több ezer ember halálát és sebesülését okozták mindkét oldalon, és az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértéséhez vezettek; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint 2020. november 22-ig több mint 38 500 fő menekült Szudánba a konfliktus sújtotta térségből; mivel az ENSZ jelezte egy „nagyléptékű humanitárius válság” kialakulását, és ügynökségei egy hathónapos időszak alatt 200 000 menekült lehetséges érkezésére készülnek; mivel a harcok nyomán belső menekülthullám is kialakul; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága már felkérte a konfliktusban részt vevő két felet, hogy nyissanak meg folyosókat annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az emberek számára a menekülést és egyidejűleg a segélyszállítmányok térségbe való bejutását; mivel a helyszínen működő nemzetközi humanitárius szervezetek nem rendelkeznek megfelelő felszereléssel és elegendő ellátmánnyal az újonnan érkező menekültek és az erőszak áldozatainak ellátásához; mivel az ENSZ ügynökségei szerint 50 millió dollár azonnali finanszírozásra van szükség élelmiszer-ellátásra és új táborok létrehozására; mivel az Európai Bizottság egy kezdeti 4 millió eurós sürgősségi segélyt mozgósít a Szudánba érkező menekültek megsegítésére; |
| --- | --- |

R.

mivel a harcok több ezer ember halálát és sebesülését okozták mindkét oldalon, és az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértéséhez vezettek; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint 2020. november 22-ig több mint 38 500 fő menekült Szudánba a konfliktus sújtotta térségből; mivel az ENSZ jelezte egy „nagyléptékű humanitárius válság” kialakulását, és ügynökségei egy hathónapos időszak alatt 200 000 menekült lehetséges érkezésére készülnek; mivel a harcok nyomán belső menekülthullám is kialakul; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága már felkérte a konfliktusban részt vevő két felet, hogy nyissanak meg folyosókat annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az emberek számára a menekülést és egyidejűleg a segélyszállítmányok térségbe való bejutását; mivel a helyszínen működő nemzetközi humanitárius szervezetek nem rendelkeznek megfelelő felszereléssel és elegendő ellátmánnyal az újonnan érkező menekültek és az erőszak áldozatainak ellátásához; mivel az ENSZ ügynökségei szerint 50 millió dollár azonnali finanszírozásra van szükség élelmiszer-ellátásra és új táborok létrehozására; mivel az Európai Bizottság egy kezdeti 4 millió eurós sürgősségi segélyt mozgósít a Szudánba érkező menekültek megsegítésére;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki a közelmúltbeli etiópiai fejlemények, többek között a folytatódó erőszak és az alapvető emberi jogok állítólagos súlyos megsértése miatt; elítéli az etióp szövetségi kormány és Tigré TPLF által vezetett regionális irányítása közötti jelenlegi fegyveres konfliktust; felszólítja mindkét felet, hogy kötelezzék el magukat az azonnali tűzszünet mellett, és az ország alkotmányának keretében, demokratikus eszközökkel oldják meg a politikai nézeteltéréseket annak érdekében, hogy fenntartható békés megoldást találjanak, hozzanak létre a tűzszünet ellenőrzésére szolgáló mechanizmust, és inkluzív párbeszéd révén törekedjenek nemzeti konszenzus kialakítására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | szolidaritását fejezi ki az áldozatok és az érintettek családjai iránt; sajnálatát fejezi ki ártatlan civilek halála és meggyilkolása, valamint a bírósági eljárás nélküli kivégzések miatt, függetlenül az elkövetőktől; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja Etiópia központi kormányát és a TPLF-et, hogy tegyenek azonnali intézkedéseket a konfliktus enyhítése érdekében; ragaszkodik ahhoz, hogy minden szereplő szigorúan emberközpontú biztonsági megközelítést kövessen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a humanitárius dolgozók országba való bejutását jelenleg szigorúan korlátozzák; felszólítja az etióp kormányt, hogy a humanitárius segítségnyújtás biztosítása érdekében garantáljon azonnali és korlátlan bejutást a humanitárius szervezetek számára a konfliktus sújtotta területekre; figyelmeztet a súlyos humanitárius válság veszélyére az országban, valamint a szomszédos államokban és a tágabb régióban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalommal jegyzi meg, hogy Abiy miniszterelnök ultimátumot adott a tigréi erőknek, felszólítva őket, hogy adják meg magukat, és kijelentve, hogy ellenkező esetben katonai támadásra kerül sor a regionális főváros, Mekelle ellen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a polgári lakosság elleni szándékos támadások háborús bűncselekménynek minősülnek; felszólítja mindkét oldal erőit, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, és biztosítsák az emberek védelmét az érintett területeken; sürgeti a konfliktusban érintett valamennyi felet és a regionális hatóságokat, hogy minimalizálják a polgári lakosságnak okozott károkat, és mindenkor biztosítsák és tegyék lehetővé az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést a polgári lakosság számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | súlyos aggodalommal állapítja meg, hogy Etiópiában fokozódnak az etnikumok közötti feszültségek és az erőszak; rendkívül fontosnak tartja, hogy az etiópiai és a tigréi hatóságok felelős irányítást gyakoroljanak azáltal, hogy befogadó politikai környezetet teremtenek valamennyi szereplő és etnikai csoport számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti a szövetségi hatóságokat, hogy vessenek véget az önkényes letartóztatások és megfigyelések gyakorlatának, illetve az etnikai csoportok elleni egyéb támadásoknak; felszólítja az etióp hatóságokat, hogy tegyenek határozott intézkedéseket az etnikai profilalkotással szemben, és biztosítsák az etnikai kisebbségek védelmét az egész országban; felszólítja az etióp kormányt, hogy hajtson végre reformokat az emberi jogok védelme, és valamennyi etnikai csoport számára a kormányzati szolgáltatásokhoz és erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mélységesen aggasztja a jelenlegi tigréi konfliktus tüzelése érdekében az etnikai csoportokat egymás ellen uszító félretájékoztatás és gyűlöletbeszéd növekvő terjedése; felszólítja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy tartózkodjanak a lázító nyelvezet és a gyűlöletbeszéd használatától mind offline, mind online; sürgeti a nemzeti és helyi hatóságokat, a médiaszervezeteket és a nyilvánosságot, hogy tartózkodjanak a veszélyeztetett lakossággal szembeni erőszakra, megkülönböztetésre vagy ellenségeskedésre való felbujtástól; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja az Etiópiával szomszédos államokat, köztük Eritreát, valamint a tágabb régió más államait, például a Nílus-medence országait, hogy tartózkodjanak minden olyan politikai és katonai beavatkozástól, amely táplálhatná a konfliktust; hangsúlyozza, hogy ellenkező esetben fennáll a kockázata a tágabb régió destabilizálódásának, ami katasztrofális következményekkel járhat a nemzetközi békére és biztonságra nézve; hangsúlyozza, hogy az Etiópiával szomszédos államok döntő szerepet játszhatnak a konfliktus enyhítését célzó diplomáciai támogatás nyújtásában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja az Afrikai Unió által vezetett közvetítési és dezeszkalációs erőfeszítéseket, amelyeket az Afrikai Unió dél-afrikai elnöksége kezdeményezett, nevezetesen az Afrikai Unió három különmegbízottjának kinevezését, és felhívja az összes érintett felet, hogy aktívan működjenek együtt és vegyenek részt az Afrikai Unió közvetítési erőfeszítéseiben; felhívja az etióp hatóságokat, hogy működjenek együtt az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint az Afrikai Unió, az IGAD és az Európai Unió, hogy inkluzív párbeszédet kezdjenek az ország és a régió békéjének, biztonságának és stabilitásának megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az északi Tigré régióval de facto megszűnt a kommunikációs összeköttetés; sürgeti az etióp kormányt, hogy a régióbeli katonai műveletek elszámoltathatósága és átláthatósága érdekében állítsa helyre Tigrében a kommunikáció valamennyi formáját, és tegye lehetővé a szabad kommunikációt a tigréi lakosság körében; hangsúlyozza az információkhoz való online és offline hozzáférés fontosságát és szükségességét, mivel válsághelyzetben különösen fontos mindenki számára a tájékoztatáshoz, valamint az információhoz jutáshoz való jog; sürgeti, hogy tegyék lehetővé a helyzetről való független jelentéstételt; kitart amellett, hogy haladéktalanul biztosítani kell a független média bejutását Tigrébe; sürgeti az etióp kormányt, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságát, illetve a sajtószabadságot, ahogy azt az etióp alkotmány előírja, és engedje szabadon az igazságtalanul fogva tartott újságírókat és bloggereket; határozottan úgy véli, hogy a békés tüntetés a demokratikus folyamat részét képezi, és hogy minden körülmények között el kell kerülni a túlzott erőszak alkalmazását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy garantálják a polgári lakosság biztonságos és szabad mozgását, és biztosítsák a gyülekezési szabadsághoz való jog tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az északi Tigré régióban zajló konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy a nemzetközi emberi jogi normák betartásának biztosítása érdekében garantálják a területre való korlátozás nélküli bejutást a független emberi jogi megfigyelők számára; felszólítja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy szorosan működjenek együtt az érintett szereplőkkel a Mai-Kadrai mészárlás átlátható kivizsgálása érdekében, és kéri, hogy e bűncselekmény elkövetőit haladéktalanul vonják felelősségre és állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja az etióp szövetségi hatóságokat, hogy folytassanak alapos, független, hatékony és pártatlan vizsgálatot minden gyilkossággal és emberi jogi jogsértéssel kapcsolatban, beleértve a túlzott erőszak alkalmazását, az önkényes fogva tartást és az erőszakos eltüntetéseket, és felhívja a tigréi hatóságokat, hogy működjenek együtt e vizsgálatokban; felszólít minden etióp hatóságot, hogy tevékenyen lépjenek fel a büntetlenség ellen; emlékezteti az etióp kormányt, hogy kötelezettséget vállalt az alapvető szabadságok garantálására, ideértve az igazságszolgáltatáshoz és a tisztességes és független eljáráshoz való jogot, ahogyan arról az Afrikai Charta és más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközök is rendelkeznek, többek között a Cotonoui Megállapodás; ragaszkodik ahhoz, hogy az etióp hatóságok biztosítsák a tisztességes és pártatlan jogállamiság tiszteletben tartását és fenntartását egész Etiópiában; |
| --- | --- |

15.

| 16. | szoros együttműködést kér az uniós humanitárius segélyszervezetek és az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága között, valamint azt, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága továbbra is nyújtson támogatást a válság elől menekülő embereknek, többek között azon területek közelében, amelyekről elmenekültek; emlékeztet arra, hogy az etióp kormány felel a menekültek és az ország területén belüli belső menekültek biztonságáért és védelméért; emlékeztet arra, hogy több mint 96 000 eritreai menekült él főleg a Tigré régióban található menekülttáborokban; támogatja a nemzetközi közösség és a humanitárius szervezetek a menekülteknek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyeknek nyújtott támogatás növelésére irányuló felhívásait; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az EU-t és partnereit, hogy támogassák a szudáni kormányt és a helyi hatóságokat a Tigré régióban zajló harcok elől menekülő etióp menekültek befogadására irányuló felhívásokra való sürgős reagálásban; nagyra értékeli, hogy Szudán készen áll a konfliktus elől menekülő emberek fogadására; hangsúlyozza, hogy sürgősen fel kell készülni arra, hogy akár 200 000 menekült érkezhet Szudánba; megjegyzi, hogy Etiópia a migránsokat tekintve fontos cél-, tranzit- és származási ország is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért keretében kezdeményezett valamennyi finanszírozott projekt során tiszteletben tartsák az emberi jogokat, különösen a migránsok és a belső menekültek jogait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri, hogy az EU és tagállamai sürgősen mozgósítsanak, valamint strukturált és összehangolt módon használjanak fel további forrásokat a konfliktus által kiváltott, mindenre kiterjedő igények kezelése érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az etióp kormány azon kötelezettségvállalását, hogy 2021-ben általános választásokat tart; sürgeti az ország valamennyi politikai szereplőjét, hogy a választások előtt kezdjen politikai párbeszédet a politikai, ideológiai, regionális és etnikai spektrum minden polgárának bevonásával; határozottan hangsúlyozza, hogy szabad, tisztességes, befogadó és hiteles választásokra csak megfélemlítéstől, erőszaktól és zaklatástól mentes légkörben, a nemzetközi normákkal összhangban garantált szólásszabadság és egyesülési szabadság biztosításával kerülhet sor; sajnálja, hogy a szabad választások iránti elkötelezettséget aláásta, hogy 2020 júniusa óta számos ellenzéki politikust tartóztattak le a politikai spektrum minden részéről, és hogy súlyosan megsértették a jogszerű eljárásokat, ami aláássa a fogvatartottak tisztességes eljáráshoz való jogát; felszólítja a hatóságokat, hogy bocsássák szabadon az összes fogvatartottat, kivéve, ha jogilag elismert bűncselekményekkel vádolják őket, és a tisztességes tárgyalásra vonatkozó nemzetközi normáknak megfelelően büntetőeljárás alá vonhatók; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kinyilvánítja Etiópia egysége és területi sérthetetlensége iránti elkötelezettségét, és felszólítja az Etiópián belüli összes felet, hogy dolgozzanak az országon belüli konfliktusok békés megoldásán; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja az EU-t, hogy a konfliktus békés megoldása érdekében továbbra is használjon fel minden szükséges diplomáciai eszközt a szövetségi és regionális hatóságokkal, valamint a regionális partnerekkel és a multilaterális intézményekkel való együttműködésre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Külügyi Szolgálatnak, Etiópia szövetségi kormányának és szövetségi parlamentjének, a tigray-i hatóságoknak, a Szudáni Köztársaság kormányának, az IGAD-országok kormányainak, az Afrikai Uniónak és tagállamainak, a Pánafrikai Parlamentnek és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

22.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/137

---

P9_TA(2020)0331

Az emberi jogok folyamatos megsértése Belaruszban, különös tekintettel Raman Bandarenka meggyilkolására

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az emberi jogok folyamatos megsértéséről Belaruszban, különös tekintettel Raman Bandarenka meggyilkolására (2020/2882(RSP))

(2021/C 425/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a belarusz helyzetről szóló, 2020. szeptember 17-i (1), a médiaszabadság belarusz helyzetének romlásáról, nevezetesen a Charter 97 ügyről szóló 2018. október 4-i (2), a Belaruszról szóló 2018. április 19-i (3), a belarusz helyzetről szóló 2017. április 6-i (4) és a belarusz helyzetről szóló 2016. november 24-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a belarusz helyzetről szóló, 2020. szeptember 17-i (1), a médiaszabadság belarusz helyzetének romlásáról, nevezetesen a Charter 97 ügyről szóló 2018. október 4-i (2), a Belaruszról szóló 2018. április 19-i (3), a belarusz helyzetről szóló 2017. április 6-i (4) és a belarusz helyzetről szóló 2016. november 24-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Belarusszal fenntartott kapcsolatokról szóló, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, 2020. október 21-i ajánlására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belarusszal fenntartott kapcsolatokról szóló, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, 2020. október 21-i ajánlására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament gondolatszabadságért járó 2020. évi Szaharov-díjára, amelyet 2020. október 22-én a belarusz demokratikus ellenzéknek ítéltek oda, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament gondolatszabadságért járó 2020. évi Szaharov-díjára, amelyet 2020. október 22-én a belarusz demokratikus ellenzéknek ítéltek oda,

| — | tekintettel az Európai Parlament elnökének 2020. augusztus 13-i nyilatkozatára, valamint az öt képviselőcsoport vezetőinek a 2020. augusztus 9-i úgynevezett elnökválasztást követően a belarusz helyzetről tett 2020. augusztus 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnökének 2020. augusztus 13-i nyilatkozatára, valamint az öt képviselőcsoport vezetőinek a 2020. augusztus 9-i úgynevezett elnökválasztást követően a belarusz helyzetről tett 2020. augusztus 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2020. október 1-i és 2020. október 16-i következtetéseire, valamint a Tanács 2020. október 12-i, Belaruszról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2020. október 1-i és 2020. október 16-i következtetéseire, valamint a Tanács 2020. október 12-i, Belaruszról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2020. november 6-i határozatára, amelynek értelmében a belarusz hatóságok 15 tagja – köztük Aljakszandr Lukasenka – felkerült a szankcionált személyek jegyzékébe, és így 59-re emelkedett az utazási tilalom és a vagyoni eszközök befagyasztása alá tartozó belarusz állampolgárok számát; tekintettel a Belaruszban a belső elnyomás céljára felhasználható fegyverekre és felszerelésekre vonatkozó, 2004. évi uniós embargó meghosszabbításáról szóló, 2020. február 17-i tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2020. november 6-i határozatára, amelynek értelmében a belarusz hatóságok 15 tagja – köztük Aljakszandr Lukasenka – felkerült a szankcionált személyek jegyzékébe, és így 59-re emelkedett az utazási tilalom és a vagyoni eszközök befagyasztása alá tartozó belarusz állampolgárok számát; tekintettel a Belaruszban a belső elnyomás céljára felhasználható fegyverekre és felszerelésekre vonatkozó, 2004. évi uniós embargó meghosszabbításáról szóló, 2020. február 17-i tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2020. augusztus 14-i rendkívüli ülésének legfőbb eredményére és az Európai Tanács Elnökének a 2020. augusztus 9-i elnökválasztást követően kialakult belarusz helyzetről szóló 2020. augusztus 19-i következtetéseire; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2020. augusztus 14-i rendkívüli ülésének legfőbb eredményére és az Európai Tanács Elnökének a 2020. augusztus 9-i elnökválasztást követően kialakult belarusz helyzetről szóló 2020. augusztus 19-i következtetéseire;

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő Belaruszról szóló számos közelmúltbeli nyilatkozatára és kijelentésére, különösen a 2020. augusztus 11-i és a 2020. augusztus 17-i nyilatkozatára, valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Raman Bandarenka haláláról szóló 2020. november 13-i nyilatkozatára, valamint a halálbüntetés belaruszi alkalmazásáról szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő Belaruszról szóló számos közelmúltbeli nyilatkozatára és kijelentésére, különösen a 2020. augusztus 11-i és a 2020. augusztus 17-i nyilatkozatára, valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Raman Bandarenka haláláról szóló 2020. november 13-i nyilatkozatára, valamint a halálbüntetés belaruszi alkalmazásáról szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek a politikai alapon végrehajtott önkényes és indokolatlan letartóztatásokról és fogva tartásokról szóló 2020. szeptember 7-i és a főképviselő által a Koordinációs Tanács tagjai elleni erőszak és megfélemlítés fokozódásáról szóló, 2020. szeptember 11-én az Európai Unió nevében tett nyilatkozatra, tekintettel a Minszkben képviselt uniós tagállamok nevében az EU belaruszi küldöttsége, a brit nagykövetség, Svájc nagykövetsége és az Amerikai Egyesült Államok nagykövetsége által tett, az egyre romló belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 2020. november 17-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek a politikai alapon végrehajtott önkényes és indokolatlan letartóztatásokról és fogva tartásokról szóló 2020. szeptember 7-i és a főképviselő által a Koordinációs Tanács tagjai elleni erőszak és megfélemlítés fokozódásáról szóló, 2020. szeptember 11-én az Európai Unió nevében tett nyilatkozatra, tekintettel a Minszkben képviselt uniós tagállamok nevében az EU belaruszi küldöttsége, a brit nagykövetség, Svájc nagykövetsége és az Amerikai Egyesült Államok nagykövetsége által tett, az egyre romló belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 2020. november 17-i közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ belarusz helyzetről szóló nyilatkozataira, különösen az ENSZ emberi jogi különleges előadóinak 2020. augusztus 13-i és 2020. november 19-i, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2020. augusztus 21-i, 2020. szeptember 11-i és 2020. november 13-i nyilatkozataira, továbbá az Emberi Jogi Tanács 45. ülésszakán az emberi jogok helyzetéről folytatott, 2020. szeptember 18-i sürgős vita során tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ belarusz helyzetről szóló nyilatkozataira, különösen az ENSZ emberi jogi különleges előadóinak 2020. augusztus 13-i és 2020. november 19-i, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2020. augusztus 21-i, 2020. szeptember 11-i és 2020. november 13-i nyilatkozataira, továbbá az Emberi Jogi Tanács 45. ülésszakán az emberi jogok helyzetéről folytatott, 2020. szeptember 18-i sürgős vita során tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az ENSZ belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2020. július 17-i jelentésére és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2020. szeptember 17-i, a 2020-as elnökválasztást megelőző és azt követő belarusz emberi jogi helyzetről szóló határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2020. július 17-i jelentésére és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2020. szeptember 17-i, a 2020-as elnökválasztást megelőző és azt követő belarusz emberi jogi helyzetről szóló határozatára,

| — | tekintettel az EBESZ előadójának a 2020. augusztus 9-i belarusz elnökválasztással kapcsolatos állítólagos emberi jogi jogsértésekről szóló, a moszkvai mechanizmus keretében készült 2020. november 5-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ előadójának a 2020. augusztus 9-i belarusz elnökválasztással kapcsolatos állítólagos emberi jogi jogsértésekről szóló, a moszkvai mechanizmus keretében készült 2020. november 5-i jelentésére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az összes olyan emberi jogi egyezményre, amelynek Belarusz részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az összes olyan emberi jogi egyezményre, amelynek Belarusz részes fele,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Belaruszban a példa nélküli békés tiltakozások és sztrájkok több mint 100 nappal az első megmozdulások után is folytatódnak, ami mutatja a belarusz társadalom elégedetlenségét és fellépését a választási eredmények tömeges meghamisítása és az emberi jogoknak az ország autokratikus rezsimje általi megsértése ellen; mivel a folyamatos tiltakozások a hétvégeken tetőznek az „egység menetei” alkalmával, és a tiltakozások nagyságrendje Belarusz történelmében példa nélküli, a résztvevők száma pedig több százezerre tehető; |
| --- | --- |

A.

mivel Belaruszban a példa nélküli békés tiltakozások és sztrájkok több mint 100 nappal az első megmozdulások után is folytatódnak, ami mutatja a belarusz társadalom elégedetlenségét és fellépését a választási eredmények tömeges meghamisítása és az emberi jogoknak az ország autokratikus rezsimje általi megsértése ellen; mivel a folyamatos tiltakozások a hétvégeken tetőznek az „egység menetei” alkalmával, és a tiltakozások nagyságrendje Belarusz történelmében példa nélküli, a résztvevők száma pedig több százezerre tehető;

| B. | mivel a belarusz hatóságok erőszakkal, elnyomással, szisztematikus megfélemlítéssel, zaklatással, az alapvető szabadságok korlátozásával és a tiltakozások során letartóztatott emberekkel, köztük emberijog-védőkkel szembeni embertelen bánásmóddal – többek között kínzással és szexuális erőszakkal – reagáltak a legitim és békés tüntetésekre; mivel az emberijog-védők több mint 500 esetben dokumentáltak kínzást és bántalmazást, miközben sokan eltűntek vagy sokakat holtan találtak, köztük Aljakszandr Tarajkouszkit, Kansztancin Sismakout, Arcjom Parukout, Aljakszandr Vihort és Henadz Sutaut; mivel Belarusz az egyetlen olyan ország Európában, amely még mindig végrehajtja a halálbüntetést; |
| --- | --- |

B.

mivel a belarusz hatóságok erőszakkal, elnyomással, szisztematikus megfélemlítéssel, zaklatással, az alapvető szabadságok korlátozásával és a tiltakozások során letartóztatott emberekkel, köztük emberijog-védőkkel szembeni embertelen bánásmóddal – többek között kínzással és szexuális erőszakkal – reagáltak a legitim és békés tüntetésekre; mivel az emberijog-védők több mint 500 esetben dokumentáltak kínzást és bántalmazást, miközben sokan eltűntek vagy sokakat holtan találtak, köztük Aljakszandr Tarajkouszkit, Kansztancin Sismakout, Arcjom Parukout, Aljakszandr Vihort és Henadz Sutaut; mivel Belarusz az egyetlen olyan ország Európában, amely még mindig végrehajtja a halálbüntetést;

| C. | mivel becslések szerint a 2020. augusztus 9-i választások előtt és után több mint 25 000 belaruszt vettek őrizetbe a rezsim elleni tiltakozás miatt, beleértve időseket, nőket és gyermekeket is; mivel legutóbb 2020. november 8-án és 15-én több mint 1 000 embert tartóztattak le a békésen zajló tüntetések során; mivel Belaruszban több mint 125 politikai fogoly van; |
| --- | --- |

C.

mivel becslések szerint a 2020. augusztus 9-i választások előtt és után több mint 25 000 belaruszt vettek őrizetbe a rezsim elleni tiltakozás miatt, beleértve időseket, nőket és gyermekeket is; mivel legutóbb 2020. november 8-án és 15-én több mint 1 000 embert tartóztattak le a békésen zajló tüntetések során; mivel Belaruszban több mint 125 politikai fogoly van;

| D. | mivel Raman Bandarenkát, egy 31 éves művészettanárt 2020. november 11-én este brutálisan bántalmazta a jelentések szerint a Lukasenka-rezsimmel szoros kapcsolatban álló, civilruhás, maszkot viselő férfiak csoportja; mivel Raman Bandarenkát fogva tartása során tovább bántalmazták, két óra elteltével fejsérülésekkel kórházba került, majd a sérülések következtében másnap meghalt; mivel a hatóságok azt állítva, hogy Raman Bandarenkát „felháborodott polgárok” bántalmazták, megpróbálják elhárítani a felelősséget, és vádat emeltek a visszaélést bejelentő két személy: egy orvos és egy újságíró ellen; |
| --- | --- |

D.

mivel Raman Bandarenkát, egy 31 éves művészettanárt 2020. november 11-én este brutálisan bántalmazta a jelentések szerint a Lukasenka-rezsimmel szoros kapcsolatban álló, civilruhás, maszkot viselő férfiak csoportja; mivel Raman Bandarenkát fogva tartása során tovább bántalmazták, két óra elteltével fejsérülésekkel kórházba került, majd a sérülések következtében másnap meghalt; mivel a hatóságok azt állítva, hogy Raman Bandarenkát „felháborodott polgárok” bántalmazták, megpróbálják elhárítani a felelősséget, és vádat emeltek a visszaélést bejelentő két személy: egy orvos és egy újságíró ellen;

| E. | mivel a belarusz hatóságok nem hozták meg a törvény által a bűncselekmény kivizsgálása érdekében előírt azonnali intézkedéseket, és az ezt követő napokban Belaruszban letartóztattak több mint 1 100 embert, akik megemlékeztek Bandarenka haláláról; mivel az ortodox és a katolikus egyház képviselői értesítést kaptak a belarusz vizsgálóbizottságtól egy törvénysértésről, amelyet annak következtében követtek el, hogy az egyházak képviselői elítélték, hogy a biztonsági erők lerombolták a Raman Bandarenkának emléket állító emlékművet; |
| --- | --- |

E.

mivel a belarusz hatóságok nem hozták meg a törvény által a bűncselekmény kivizsgálása érdekében előírt azonnali intézkedéseket, és az ezt követő napokban Belaruszban letartóztattak több mint 1 100 embert, akik megemlékeztek Bandarenka haláláról; mivel az ortodox és a katolikus egyház képviselői értesítést kaptak a belarusz vizsgálóbizottságtól egy törvénysértésről, amelyet annak következtében követtek el, hogy az egyházak képviselői elítélték, hogy a biztonsági erők lerombolták a Raman Bandarenkának emléket állító emlékművet;

| F. | mivel a hatóságok ahelyett, hogy bíróság elé állítanák a Raman Bandarenka haláláért felelős személyeket, azokat állítják bíróság elé, akik megpróbálják kideríteni az igazságot halálának körülményeiről; mivel a belarusz főügyészi hivatal 2020. november 19-én büntetőeljárást indított a belarusz büntető törvénykönyv 178. cikkének (3) bekezdése alapján („Orvosi titok súlyos következményekkel járó nyilvánosságra hozatala”); mivel Kacjarina Bariszevicset, a TUT.BY független médiaszervezet újságíróját, aki Raman Bandarenka haláláról írt, ezt követően letartóztatták; |
| --- | --- |

F.

mivel a hatóságok ahelyett, hogy bíróság elé állítanák a Raman Bandarenka haláláért felelős személyeket, azokat állítják bíróság elé, akik megpróbálják kideríteni az igazságot halálának körülményeiről; mivel a belarusz főügyészi hivatal 2020. november 19-én büntetőeljárást indított a belarusz büntető törvénykönyv 178. cikkének (3) bekezdése alapján („Orvosi titok súlyos következményekkel járó nyilvánosságra hozatala”); mivel Kacjarina Bariszevicset, a TUT.BY független médiaszervezet újságíróját, aki Raman Bandarenka haláláról írt, ezt követően letartóztatták;

| G. | mivel a belarusz belügyminisztérium 2020. október 12-én nyilatkozatot tett közzé, amelyben bejelentette, hogy kész éles lőszert használni a tiltakozók ellen; mivel a hatóságok számos tiltakozás során villanógránátokat és paprikaspray-t használtak, gumilövedékeket lőttek ki közvetlenül az emberekre, és a levegőbe lőttek; mivel a közlekedés és a kommunikáció folyamatosan akadályokba ütközik, különösen az internethez való hozzáférést korlátozzák, ami a tiltakozások megelőzésének és szétszórásának egyik módja; |
| --- | --- |

G.

mivel a belarusz belügyminisztérium 2020. október 12-én nyilatkozatot tett közzé, amelyben bejelentette, hogy kész éles lőszert használni a tiltakozók ellen; mivel a hatóságok számos tiltakozás során villanógránátokat és paprikaspray-t használtak, gumilövedékeket lőttek ki közvetlenül az emberekre, és a levegőbe lőttek; mivel a közlekedés és a kommunikáció folyamatosan akadályokba ütközik, különösen az internethez való hozzáférést korlátozzák, ami a tiltakozások megelőzésének és szétszórásának egyik módja;

| H. | mivel a belarusz hatóságok továbbra is erőszakosan lépnek fel a független belarusz riporterekkel és a polgári újságírókkal szemben, és szándékosan próbálják akadályozni az objektív tudósításokat; mivel csak 2020. november 15-én 23 újságírót tartóztattak le, akik a Raman Bandarenka emlékére különböző belarusz városokban tartott tiltakozásokról számoltak be; mivel a külföldi médiát és újságírókat nem engedik be Belaruszba; |
| --- | --- |

H.

mivel a belarusz hatóságok továbbra is erőszakosan lépnek fel a független belarusz riporterekkel és a polgári újságírókkal szemben, és szándékosan próbálják akadályozni az objektív tudósításokat; mivel csak 2020. november 15-én 23 újságírót tartóztattak le, akik a Raman Bandarenka emlékére különböző belarusz városokban tartott tiltakozásokról számoltak be; mivel a külföldi médiát és újságírókat nem engedik be Belaruszba;

| I. | mivel a választási időszakban és azt követően összesen 390 újságíró ellen folytattak büntetőeljárást, ezek közül 77 eljárásban rövid, legfeljebb 15 napos börtönbüntetést szabtak ki közigazgatási szabálysértésért; mivel a Belarusz Újságírók Szövetsége szerint 2020. november 23-án 14 újságírót tartanak fogva közigazgatási szabálysértés vagy büntetőjogi vádak alapján; |
| --- | --- |

I.

mivel a választási időszakban és azt követően összesen 390 újságíró ellen folytattak büntetőeljárást, ezek közül 77 eljárásban rövid, legfeljebb 15 napos börtönbüntetést szabtak ki közigazgatási szabálysértésért; mivel a Belarusz Újságírók Szövetsége szerint 2020. november 23-án 14 újságírót tartanak fogva közigazgatási szabálysértés vagy büntetőjogi vádak alapján;

| J. | mivel az újságírók önkényes fogva tartása és letartóztatása során gyakran került sor erő alkalmazására, ami ahhoz vezetett, hogy megrongálódtak a szakma gyakorlásához szükséges felszerelések, azokat lefoglalták, valamint törölték az elkészített videoanyagokat; mivel újságírói feladataik ellátása során három női újságírót gumilövedékek sebesítettek meg; |
| --- | --- |

J.

mivel az újságírók önkényes fogva tartása és letartóztatása során gyakran került sor erő alkalmazására, ami ahhoz vezetett, hogy megrongálódtak a szakma gyakorlásához szükséges felszerelések, azokat lefoglalták, valamint törölték az elkészített videoanyagokat; mivel újságírói feladataik ellátása során három női újságírót gumilövedékek sebesítettek meg;

| K. | mivel a választásokról szóló tudósítások készítése céljából érkezett külföldi tudósítók akkreditációját megtagadták; mivel 2020. október 2-án a belarusz külügyminisztérium visszavonta valamennyi külföldi újságíró akkreditációját az országban, és az intézkedést az ország médiára vonatkozó szabályai és eljárásai reformjának részeként ismertette; |
| --- | --- |

K.

mivel a választásokról szóló tudósítások készítése céljából érkezett külföldi tudósítók akkreditációját megtagadták; mivel 2020. október 2-án a belarusz külügyminisztérium visszavonta valamennyi külföldi újságíró akkreditációját az országban, és az intézkedést az ország médiára vonatkozó szabályai és eljárásai reformjának részeként ismertette;

| L. | mivel a belarusz gyermekek az elnyomás célpontjaivá váltak, mivel szüleiket azzal fenyegetik, hogy a tüntetéseken való részvétel miatt elveszítik felügyeleti jogukat; |
| --- | --- |

L.

mivel a belarusz gyermekek az elnyomás célpontjaivá váltak, mivel szüleiket azzal fenyegetik, hogy a tüntetéseken való részvétel miatt elveszítik felügyeleti jogukat;

| M. | mivel az EU szankciókat vezetett be a belarusz erőszakért, elnyomásért és a választási eredmények meghamisításáért felelős 40 személlyel szemben; mivel 2020. november 6-án az Európai Tanács úgy határozott, hogy a belarusz hatóságok 15 tagját – köztük Aljakszandr Lukasenkát és fiát – felveszi a szankciók hatálya alá tartozó személyek jegyzékébe; mivel folyamatban van az egyénekre és a vállalatokra vonatkozó további szankciók előkészítése; mivel az asztraveci atomerőmű 2020. november 3-án megkezdte a villamosenergia-termelést, újabb aggályokat támasztva az atomerőmű biztonságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU szankciókat vezetett be a belarusz erőszakért, elnyomásért és a választási eredmények meghamisításáért felelős 40 személlyel szemben; mivel 2020. november 6-án az Európai Tanács úgy határozott, hogy a belarusz hatóságok 15 tagját – köztük Aljakszandr Lukasenkát és fiát – felveszi a szankciók hatálya alá tartozó személyek jegyzékébe; mivel folyamatban van az egyénekre és a vállalatokra vonatkozó további szankciók előkészítése; mivel az asztraveci atomerőmű 2020. november 3-án megkezdte a villamosenergia-termelést, újabb aggályokat támasztva az atomerőmű biztonságával kapcsolatban;

| N. | mivel a belarusz hatóságok eddig nem vizsgálták ki a rendőrségi brutalitásról szóló beszámolókat, és továbbra is széles körben elterjedt az a gyakorlat, hogy büntetlen marad az emberi jogok megsértése; mivel a jogállamiság hiánya csorbítja az áldozatok tisztességes eljáráshoz való jogát; |
| --- | --- |

N.

mivel a belarusz hatóságok eddig nem vizsgálták ki a rendőrségi brutalitásról szóló beszámolókat, és továbbra is széles körben elterjedt az a gyakorlat, hogy büntetlen marad az emberi jogok megsértése; mivel a jogállamiság hiánya csorbítja az áldozatok tisztességes eljáráshoz való jogát;

| 1. | a lehető leghatározottabban elítéli Raman Bandarenka meggyilkolását, és részvétét fejezi ki családjának és minden olyan családnak, melyek a Lukasenka-rezsim elnyomása következtében elvesztették szeretteiket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan felszólít Raman Bandarenka halálának, valamint Aljakszandr Tarajkouszki, Aljakszandr Vihor, Arcjom Parukou, Henadz Sutau és Kansztancin Sismakou tüntetésekkel összefüggő haláleseteinek azonnali, alapos, pártatlan és független kivizsgálására; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a belarusz hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon az összes politikai foglyot, köztük Dr. Arcjom Szarokint és Kacjarina Bariszevics újságírót, aki közzétette Raman Bandarenka meggyilkolásának hivatalos eltussolását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a belarusz tüntetőket a szabadság, a demokrácia, a méltóság és a sorsuk megválasztásához való jog iránti követeléseikben; elítéli az emberi jogok folyamatos megsértését, a békés tüntetők megfélemlítését és a velük szemben alkalmazott aránytalan erőszakot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | követeli azon egészségügyi dolgozó azonnali szabadon bocsátását, aki Raman Bandarenka haláláról közérdekű tájékoztatást adott a médiának az áldozat családja jogainak megsértése nélkül; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy vessenek véget a belarusz állampolgárokkal és fogvatartottakkal szemben alkalmazott erőszak, bántalmazás, nemi alapú erőszak és kínzások minden formájának, tegyék lehetővé számukra az orvosi és jogi tanácsadáshoz való hozzáférést, továbbá haladéktalanul és feltételek nélkül bocsássák szabadon az összes önkényesen fogva tartott személyt, többek között azokat is, akiket a választási eredmények vagy a hatóságok által alkalmazott erőszak elleni tiltakozásokban való részvételükért, vagy azért tartanak fogva, mert támogatásukat fejezték ki a tiltakozások kapcsán; |
| --- | --- |

6.

| 7. | határozottan elítéli a polgárok megfélemlítését, zaklatását, önkényes letartóztatását és fogva tartását, valamint a velük szemben alkalmazott rossz bánásmódot, továbbá elítéli a belarusz állami hatóságok által vagy a megbízásukból elkövetett emberi jogi jogsértéseket; felszólít a polgárok zaklatása minden formájának, például az alkalmazottak vagy diákok sztrájkban vagy tiltakozásokban való részvétel miatti elbocsátásának, az újságírói akkreditációk visszavonásának, a közszolgáltatások – többek között a víz- vagy a fűtésszolgáltatás – megtorláskénti leállításának, a gyermekek feletti felügyelethez való jogtól történő megfosztásnak, a magánbankszámlák zárolásának, valamint az internetszolgáltatás letiltásának azonnali beszüntetésére; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a belarusz bűnüldöző szervek valamennyi alkalmazottját és mindazokat, akik a belarusz hatóságok megbízásából járnak el, hogy a polgári lakossággal szemben haladéktalanul hagyjanak fel az erőszak alkalmazásával, és tartózkodjanak a polgárokkal szembeni aránytalan erő, az erőszak, a kínzás és a rossz bánásmód alkalmazására vonatkozó bűnügyi végzések és utasítások végrehajtásától; felszólít a kínzás nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban álló fogalmának a belarusz büntető törvénykönyvbe történő bevezetésére, valamint az erőszakos eltüntetés bűncselekménnyé nyilvánítására irányuló jogszabályi változtatásokra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli, hogy a hatóságok – miközben békés polgárok ellen nyomozásokat indítanak – teljes mértékben vonakodnak kivizsgálni a rossz bánásmód és kínzás azon eseteit, amelyek elkövetéséért a bűnüldöző szervek tagjai felelősek; hangsúlyozza, hogy ez az elnyomás és a büntetlenség tudatos és módszeres politikájára bizonyíték, amelyet tovább erősít az a tény, hogy a rendőrség és az érintett különleges biztonsági erők továbbra is a legmagasabb szintű elismerésben részesülnek az emberek elleni bűncselekményekben való részvételükért; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elutasítja a 2020. augusztus 9-i úgynevezett elnökválasztás eredményeit, továbbá kinyilvánítja, hogy egyértelműen támogatja a belarusz népet az önkényuralmi elnyomás sürgős beszüntetésére, az alapvető szabadságok és az emberi jogok tiszteletben tartására, a demokratikus képviseletre és a politikai részvételre, valamint a szabad és tisztességes – a nemzetközi normákkal összhangban, valamint az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) választási megfigyelése mellett tartandó – új választásokra irányuló legitim követeléseikben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Belaruszban működő valamennyi vállalkozást, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel összhangban tanúsítsanak különös gondosságot, valamint tegyenek eleget az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségüknek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kitart amellett, hogy biztosítani kell a polgároknak a gyülekezés, az egyesülés, a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogát, valamint a média szabadságát, és ezáltal meg kell szüntetni az e szabadságokat akadályozó valamennyi jogi és gyakorlati korlátozást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ismételten hangsúlyozza a jogállamiság megteremtésének az alapvető szabadságok és az emberi jogok tiszteletben tartása szempontjából képviselt jelentőségét, valamint az ügyvédhez, a tisztességes eljáráshoz és a jogorvoslathoz való jog biztosítása tekintetében a független, működő igazságszolgáltatás fontosságát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a belarusz független média számára nyújtott támogatását, amelynek túlélése és működése elengedhetetlen ahhoz, hogy a belarusz nyilvánosság és a nemzetközi közösség objektív képet kapjon a belarusz eseményekről; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan elítéli a halálbüntetés folyamatos alkalmazását, és felszólít annak azonnali és végleges eltörlésére, valamint – amíg ez nem történik meg – a halálbüntetésre vonatkozó moratórium bevezetésére és a halálbüntetés elleni fellebbezéshez való tényleges jogra; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy hagyjanak fel az újságírók és médiamunkások megtámadásával, fogva tartásával és démonizálásával, és törekedjenek a médiaszabadság érdemi védelmére; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az Uniót, hogy nyújtson támogatást a Lukasenka-rezsim által a belarusz nép ellen elkövetett bűncselekmények nemzetközi kivizsgálásához; úgy véli, hogy a vizsgálatot egy bizonyítékgyűjtő központ és egy nemzetközi jogi szakértőkből álló uniós munkacsoport létrehozásával kell támogatni, amely segítséget nyújt a jövőbeli nemzetközi nyomozásokban; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy nyújtsanak teljes körű támogatást az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az EBESZ moszkvai mechanizmusának, valamint az emberijog-védőknek és a civil társadalomnak erőfeszítéseikhez, az emberi jogok megsértésének dokumentálását és bejelentését, valamint az ezt követő elszámoltathatóságot és az áldozatoknak nyújtott igazságszolgáltatást biztosítandó; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elítéli a belarusz nemzetgyűlés azon intézkedéseit, amelyek révén politikai okokból fosztanak meg belarusz állampolgárokat állampolgárságuktól; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elítéli a női emberijog-védők elleni szigorú fellépéseket, kiváltképpen Marfa Rabkovának és Marina Kosztiliancsenkának a Viasna emberi jogi központból történt letartóztatását, és felszólít a női aktivisták nemi alapú zaklatásának azonnali beszüntetésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a világjárvány miatt a 2020. évi, a gondolatszabadságért járó Szaharov-díj belarusz demokratikus ellenzéknek történő odaítélése egyelőre egy távünnepség formájában valósulhat meg; hangsúlyozza azonban, hogy amint azt a helyzet lehetővé teszi, meg kell szervezni a személyes részvétellel tartandó ünnepséget; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy az Unió és tagállamok által a Lukasenka-rezsimmel szemben eddig tett lépések elégtelenek, és üdvözli a Tanács azon döntését, hogy kidolgoz egy harmadik, a Lukasenka-rezsimhez kötődő cégeket és oligarchákat célzó szankciócsomagot; felszólít az Unió szankciós jegyzékének hiteles bővítésére; |
| --- | --- |

21.

| 22. | támogatja, hogy az Európai Parlament indítson tényfeltáró missziót Vilniusba és Varsóba, valamint a belarusz ellenzékkel folytatott együttműködést a lehetséges közvetítési és demokráciatámogatási tevékenységek feltérképezése érdekében; hangsúlyozza, hogy további közvetítési és demokráciatámogatási tevékenységekre van szükség, így például egy magas szintű, a tényfeltáró missziót követő misszióra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólít az uniós pénzeszközök, többek között az Európai Beruházási Bank, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank és más szervezetek által a jelenlegi belarusz kormánynak, valamint az állami ellenőrzés alatt álló projekteknek nyújtott kölcsönök átutalásának teljes körű befagyasztására; felhívja az EKSZ-t, hogy függessze fel az EU–Belarusz partnerségi prioritásokról szóló tárgyalásokat mindaddig, amíg sor nem kerül a szabad és tisztességes elnökválasztásra; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a belarusz civil társadalomnak nyújtott támogatást, és fokozzák a független civil társadalmi szervezetekkel, az emberijog-védőkkel és a független újságírókkal, különösen pedig – bírósági ügyeik nyomon követése révén – a fogva tartott személyekkel kialakított uniós együttműködést, valamint a számukra nyújtott támogatást; kéri a Bizottságot, hogy sürgősen hozzon létre ösztöndíjprogramot a belarusz egyetemekről demokratikus hozzáállásuk miatt kizárt diákok és tudósok számára; felkéri a Bizottságot, hogy indítson célzott uniós segítségnyújtási programot a politikai elnyomás és a rendőri erőszak áldozatainak megsegítésére; |
| --- | --- |

24.

| 25. | elítéli az európai diplomaták Belaruszból való kiutasítását, és felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy fontolják meg az országgal kapcsolatos diplomáciai szerepvállalásuk gyengítését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | helyteleníti a belarusz hatóságok arra irányuló kérését, hogy adják ki Szcjapan Pucilát és Roman Protasevicset, a varsói székhelyű Telegram Next és Nexta-live csatornák alapítóit, akiket a belarusz állambiztonsági bizottság (KGB) felvett a terrorista tevékenységekben részt vevő személyek listájára; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hajtsák végre az EBESZ moszkvai mechanizmusának jelentéstevője által megfogalmazott ajánlásokat a genfi menekültügyi egyezmény hatálya alá tartozó üldöztetés esetén nyújtandó menedékjoggal kapcsolatban; ezzel összefüggésben arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyék még könnyebbé a belarusz politikai menekültek esetében a vízumeljárásokat, és terjesszenek ki rájuk és családtagjaikra minden szükséges támogatást és segítségnyújtást; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elítéli a média elnyomását és az internethez való hozzáférés akadályozását, a dezinformációk terjesztését, valamint az újságírók és bloggerek fizikai bántalmazását, letartóztatását és megfélemlítését; hangsúlyozza, hogy a belarusz népnek joga van az információkhoz való akadálytalan hozzáféréshez; felhívja az Uniót, hogy használja fel eszközeit a rezsim által elnyomott médiaorgánumok és újságírók támogatására; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kitart amellett, hogy a belarusz munkavállalók számára lehetővé kell tenni, hogy az elbocsátás, a letartóztatás vagy más jellegű megtorlás veszélye nélkül, békésen gyakorolhassák sztrájkjogukat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az asztraveci atomerőmű nem felel meg a legszigorúbb nemzetközi környezetvédelmi és biztonsági előírásoknak; támogatja az európai szolidaritás biztosítására irányuló erőfeszítéseket az asztraveci atomerőműben termelt energia európai uniós piacra való behozatalára vonatkozó tilalom kérdésében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy állapítson meg átfogó, hatékony és időszerű, az egész Unióra kiterjedő korlátozó intézkedéseket, egy úgynevezett európai Magnyickij-törvényt, amely minden további késedelem nélkül lehetővé tenné az emberi jogok súlyos megsértéséért, a visszaélésekért és a korrupciós tevékenységekért felelős vagy azokban részt vevő magánszemélyek, állami és nem állami szereplők vagy egyéb szervezetek megcélzását; |
| --- | --- |

31.

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint a Belarusz Köztársaság hatóságainak. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0231.

(2)  HL C 11., 2020.1.13., 18. o.

(3)  HL C 390., 2019.11.18., 100. o.

(4)  HL C 298., 2018.8.23., 60. o.

(5)  HL C 224., 2018.6.27., 135. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0280.

(7)  HL L 45., 2020.2.18., 3. o.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/143

---

P9_TA(2020)0332

A feszültségek fokozódása Varósziában Törökország jogellenes tevékenységeit követően és a megbeszélések újrakezdésének sürgős szüksége

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása a feszültségek fokozódásáról Varósziában Törökország jogellenes tevékenységeit követően, és a tárgyalások újrakezdésének sürgős szükségéről (2020/2844(RSP))

(2021/C 425/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökországról szóló 2018. évi bizottsági jelentésről szóló 2019. március 13-i (1) és a veszélyes eszkalációról és Törökországnak a Földközi-tenger keleti térségében betöltött szerepéről szóló különleges európai tanácsi csúcstalálkozó előkészítéséről szóló 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökországról szóló 2018. évi bizottsági jelentésről szóló 2019. március 13-i (1) és a veszélyes eszkalációról és Törökországnak a Földközi-tenger keleti térségében betöltött szerepéről szóló különleges európai tanácsi csúcstalálkozó előkészítéséről szóló 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel Famagusta lezárt része annak jogszerű lakóinak való visszaszolgáltatásáról szóló, 2012. február 14-i nyilatkozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel Famagusta lezárt része annak jogszerű lakóinak való visszaszolgáltatásáról szóló, 2012. február 14-i nyilatkozatára (3),

| — | tekintettel a Petíciós Bizottságnak a Famagustába (Ciprus) tett 2007. november 25–28-i tényfeltáró látogatást követő 2008. július 17-i, valamint a 2007. május 7–8-i Famagustába (Ciprus) tett tényfeltáró látogatást követő 2018. november 21-i jelentésére, a Famagusta Menekült Mozgalom nevében Loizos Afxentiou által benyújtott 733/2004. számú petícióval összefüggésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottságnak a Famagustába (Ciprus) tett 2007. november 25–28-i tényfeltáró látogatást követő 2008. július 17-i, valamint a 2007. május 7–8-i Famagustába (Ciprus) tett tényfeltáró látogatást követő 2018. november 21-i jelentésére, a Famagusta Menekült Mozgalom nevében Loizos Afxentiou által benyújtott 733/2004. számú petícióval összefüggésben,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló, 2008. szeptember 23-i (4), 2009. április 22-i (5) és 2018. február 13-i (6) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló, 2008. szeptember 23-i (4), 2009. április 22-i (5) és 2018. február 13-i (6) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU bővítési politikájáról szóló, 2020. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2020)0660) és az azt kísérő, Törökországról szóló 2020. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU bővítési politikájáról szóló, 2020. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2020)0660) és az azt kísérő, Törökországról szóló 2020. évi jelentésre,

| — | tekintettel a Törökországgal kapcsolatos, 2005. október 3-i tárgyalási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországgal kapcsolatos, 2005. október 3-i tárgyalási keretre,

| — | tekintettel a 2020. október 15-i és 16-i tanácsi következtetésekre, valamint a korábbi idevonatkozó tanácsi és európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. október 15-i és 16-i tanácsi következtetésekre, valamint a korábbi idevonatkozó tanácsi és európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (az alelnök/főképviselő) által a Varósziával kapcsolatos fejleményekkel kapcsolatban kiadott, 2020. október 13-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (az alelnök/főképviselő) által a Varósziával kapcsolatos fejleményekkel kapcsolatban kiadott, 2020. október 13-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az Európai Unió nevében tett, a Varósziával kapcsolatos fejleményekről szóló 2020. október 6-i és a Varósziáról szóló 2020. november 15-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az Európai Unió nevében tett, a Varósziával kapcsolatos fejleményekről szóló 2020. október 6-i és a Varósziáról szóló 2020. november 15-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő és Ferreira biztos 2020. október 20-i közös nyilatkozatára a ciprusi török közösség választási folyamatáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő és Ferreira biztos 2020. október 20-i közös nyilatkozatára a ciprusi török közösség választási folyamatáról,

| — | tekintettel a nemzetközi jog alapelveire és az ENSZ Alapokmányára, valamint a két ciprusi közösség vezetői között 1979-ben létrejött magas szintű megállapodásra és az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) Ciprusról szóló vonatkozó határozataira, beleértve az 541 (1983), az 550 (1984), a 789 (1992) és a 2537 (2020) sz. határozatokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi jog alapelveire és az ENSZ Alapokmányára, valamint a két ciprusi közösség vezetői között 1979-ben létrejött magas szintű megállapodásra és az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) Ciprusról szóló vonatkozó határozataira, beleértve az 541 (1983), az 550 (1984), a 789 (1992) és a 2537 (2020) sz. határozatokat,

| — | tekintettel az ENSZ BT elnökének a ciprusi helyzetről szóló, 2019. október 9-i és 2020. október 9-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ BT elnökének a ciprusi helyzetről szóló, 2019. október 9-i és 2020. október 9-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a két vezetővel 2019 novemberében Berlinben tartott találkozóját követően tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a két vezetővel 2019 novemberében Berlinben tartott találkozóját követően tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Törökország tagjelölt ország és az EU fontos partnere; mivel tagjelölt országként az a Törökországgal szembeni elvárás, hogy a legmagasabb szinten érvényesítse a demokráciát és biztosítsa az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, beleértve a nemzetközi egyezmények betartását; |
| --- | --- |

A.

mivel Törökország tagjelölt ország és az EU fontos partnere; mivel tagjelölt országként az a Törökországgal szembeni elvárás, hogy a legmagasabb szinten érvényesítse a demokráciát és biztosítsa az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, beleértve a nemzetközi egyezmények betartását;

| B. | mivel Törökország NATO-szövetséges, és emlékeztetni kell arra a felelősségére, hogy konstruktív szerepet játsszon a feszültségek enyhítésében; |
| --- | --- |

B.

mivel Törökország NATO-szövetséges, és emlékeztetni kell arra a felelősségére, hogy konstruktív szerepet játsszon a feszültségek enyhítésében;

| C. | mivel Törökország azzal reagált az 1974-es, a görög junta által támogatott meghiúsult államcsínyre, hogy katonai erőivel megszállta Ciprust, és mivel 1974 augusztusában Famagusta városát is megszállták, és azóta is illegális megszállás alatt tartják; |
| --- | --- |

C.

mivel Törökország azzal reagált az 1974-es, a görög junta által támogatott meghiúsult államcsínyre, hogy katonai erőivel megszállta Ciprust, és mivel 1974 augusztusában Famagusta városát is megszállták, és azóta is illegális megszállás alatt tartják;

| D. | mivel akkor Famagusta egy részét lezárták, azóta lakatlan és a török hadsereg közvetlen ellenőrzése alá tartozik; |
| --- | --- |

D.

mivel akkor Famagusta egy részét lezárták, azóta lakatlan és a török hadsereg közvetlen ellenőrzése alá tartozik;

| E. | mivel az ENSZ úgy véli, hogy a varósziai status quoért való felelősség Törökországot terheli, és ezért Törökország felel a jogállásának az 1979. évi magas szintű megállapodással, valamint az 550 (1984) és a 789 (1992) sz. ENSZ BT-határozattal ellentétes megváltoztatására irányuló erőfeszítésekért is; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ úgy véli, hogy a varósziai status quoért való felelősség Törökországot terheli, és ezért Törökország felel a jogállásának az 1979. évi magas szintű megállapodással, valamint az 550 (1984) és a 789 (1992) sz. ENSZ BT-határozattal ellentétes megváltoztatására irányuló erőfeszítésekért is;

| F. | mivel az ENSZ BT 550. (1984) sz. határozata „elfogadhatatlannak tartja Varószia bármely részének a lakosságától eltérő személyek általi betelepítésére irányuló kísérleteket, és felszólít e területnek az ENSZ igazgatása alá helyezésére”, és mivel az ENSZ BT 789 (1992) sz. határozata – az 550 (1984) sz. határozat végrehajtása céljából – ragaszkodik ahhoz, hogy Varósziát bizalomépítő intézkedésként adják át jogszerű lakosainak, „az ENSZ ciprusi békefenntartó erejének ellenőrzése alatt”; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ BT 550. (1984) sz. határozata „elfogadhatatlannak tartja Varószia bármely részének a lakosságától eltérő személyek általi betelepítésére irányuló kísérleteket, és felszólít e területnek az ENSZ igazgatása alá helyezésére”, és mivel az ENSZ BT 789 (1992) sz. határozata – az 550 (1984) sz. határozat végrehajtása céljából – ragaszkodik ahhoz, hogy Varósziát bizalomépítő intézkedésként adják át jogszerű lakosainak, „az ENSZ ciprusi békefenntartó erejének ellenőrzése alatt”;

| G. | mivel Varószia lezárt részének visszajuttatása annak jogszerű lakosai számára előmozdítaná a ciprusi kérdés átfogó megoldása felé tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

G.

mivel Varószia lezárt részének visszajuttatása annak jogszerű lakosai számára előmozdítaná a ciprusi kérdés átfogó megoldása felé tett erőfeszítéseket;

| H. | mivel 2020. október 8-án, az Ankarában 2020. október 6-án tett bejelentést követően Varószia egy részét részben „nyitottnak” nyilvánították a jelenlegi ciprusi vezető, Ersin Tatar együttműködésével, megsértve ezzel a korábbi megállapodásokat és az ENSZ BT vonatkozó határozatait; |
| --- | --- |

H.

mivel 2020. október 8-án, az Ankarában 2020. október 6-án tett bejelentést követően Varószia egy részét részben „nyitottnak” nyilvánították a jelenlegi ciprusi vezető, Ersin Tatar együttműködésével, megsértve ezzel a korábbi megállapodásokat és az ENSZ BT vonatkozó határozatait;

| I. | mivel 2019. szeptember elején Mevlüt Çavuşoğlu török külügyminiszter Varósziába látogatott, és bejelentette, hogy Varószia tágabb körzetében „megnyílik” Törökország „főkonzulátusa”, és mivel 2020. február elején Fuat Oktay török alelnök Varósziába látogatott, hogy „csúcstalálkozót” tartson „az elhagyott Varószia városa újbóli megnyitásának jogi, politikai és gazdasági vonatkozásairól”; |
| --- | --- |

I.

mivel 2019. szeptember elején Mevlüt Çavuşoğlu török külügyminiszter Varósziába látogatott, és bejelentette, hogy Varószia tágabb körzetében „megnyílik” Törökország „főkonzulátusa”, és mivel 2020. február elején Fuat Oktay török alelnök Varósziába látogatott, hogy „csúcstalálkozót” tartson „az elhagyott Varószia városa újbóli megnyitásának jogi, politikai és gazdasági vonatkozásairól”;

| J. | mivel Törökország kijelentette, hogy egyoldalúan hajt majd végre különböző projekteket Varósziában, ami azzal fenyeget, hogy felkészíti a területet annak illegális betelepítésére; |
| --- | --- |

J.

mivel Törökország kijelentette, hogy egyoldalúan hajt majd végre különböző projekteket Varósziában, ami azzal fenyeget, hogy felkészíti a területet annak illegális betelepítésére;

| K. | mivel a ciprusi török közösségnek 2020. október 18. óta Ersin Tatar személyében új vezetője van; mivel a volt török vezető Mustafa Akıncı fontos, pozitív és történelmi szerepet játszott a sziget két közössége közötti béke és párbeszéd előmozdításában; |
| --- | --- |

K.

mivel a ciprusi török közösségnek 2020. október 18. óta Ersin Tatar személyében új vezetője van; mivel a volt török vezető Mustafa Akıncı fontos, pozitív és történelmi szerepet játszott a sziget két közössége közötti béke és párbeszéd előmozdításában;

| L. | mivel 2020. november 10-én Ciprus északi részén rekordszámban összegyűlt ciprusi törökök ezrei tiltakoztak Törökország Cipruson, többek között Varósziában történő beavatkozása ellen, szabadságot, demokráciát és a varósziai ciprusiak jogainak tiszteletben tartását követelve; mivel a tiltakozáson részt vettek az ellenzék fő vezetői, köztük Mustafa Akıncı volt ciprusi török vezető is; |
| --- | --- |

L.

mivel 2020. november 10-én Ciprus északi részén rekordszámban összegyűlt ciprusi törökök ezrei tiltakoztak Törökország Cipruson, többek között Varósziában történő beavatkozása ellen, szabadságot, demokráciát és a varósziai ciprusiak jogainak tiszteletben tartását követelve; mivel a tiltakozáson részt vettek az ellenzék fő vezetői, köztük Mustafa Akıncı volt ciprusi török vezető is;

| M. | mivel Recep Tayyip Erdoğan török elnök 2020. november 15-i látogatása Ciprus megszállt területén egy varósziai piknik megtartása céljából provokatív cselekmény volt, amely szélsőséges reakciókat váltott ki a ciprusi törökök körében; |
| --- | --- |

M.

mivel Recep Tayyip Erdoğan török elnök 2020. november 15-i látogatása Ciprus megszállt területén egy varósziai piknik megtartása céljából provokatív cselekmény volt, amely szélsőséges reakciókat váltott ki a ciprusi törökök körében;

| N. | mivel valamennyi korábbi tárgyalás során – többek között a legutóbbi, 2017-ben Crans-Montanában megrendezett, Ciprusról szóló konferencián – Varósziát felvették azon területek közé, amelyeket a ciprusi probléma két területet és két közösséget összefogó, közösen elfogadott szövetség alapján történő, átfogó rendezését követően ismét a ciprusi görög közigazgatás fennhatósága alá kell helyezni; |
| --- | --- |

N.

mivel valamennyi korábbi tárgyalás során – többek között a legutóbbi, 2017-ben Crans-Montanában megrendezett, Ciprusról szóló konferencián – Varósziát felvették azon területek közé, amelyeket a ciprusi probléma két területet és két közösséget összefogó, közösen elfogadott szövetség alapján történő, átfogó rendezését követően ismét a ciprusi görög közigazgatás fennhatósága alá kell helyezni;

| O. | mivel a jelenlegi ciprusi török vezető, Ersin Tatar ellenzi a ciprusi probléma átfogó rendezését, amely az ENSZ-paraméterek által előirányzott két zónás, két közösséget tömörítő föderáción alapul, és mivel 2020. november 15-én Erdoğan elnök felszólított az arra irányuló tárgyalásokra, hogy Cipruson „két külön államot” hozzanak létre; |
| --- | --- |

O.

mivel a jelenlegi ciprusi török vezető, Ersin Tatar ellenzi a ciprusi probléma átfogó rendezését, amely az ENSZ-paraméterek által előirányzott két zónás, két közösséget tömörítő föderáción alapul, és mivel 2020. november 15-én Erdoğan elnök felszólított az arra irányuló tárgyalásokra, hogy Cipruson „két külön államot” hozzanak létre;

| P. | mivel Törökország továbbra is folytatja a Földközi-tenger keleti térségében jelenleg is zajló jogellenes, egyoldalú katonai fellépéseit, amelyek sértik Görögország és Ciprus uniós tagállamok szuverenitását; mivel Törökországnak a hegyi-karabahi konfliktussal összefüggésben Azerbajdzsán támogatását célzó közvetlen szerepvállalása túlmutat az ország geogazdasági érdekein, és ambiciózusabb geopolitikai menetrendet tükröz, és ez igaz Törökország líbiai és szíriai fellépéseire is, és aggodalommal állapítja meg, hogy Törökországnak az európai értékektől és normáktól való folyamatos és növekvő elhatárolódása miatt történelmi mélypontra érkeztek az EU és Törökország közötti kapcsolatok; |
| --- | --- |

P.

mivel Törökország továbbra is folytatja a Földközi-tenger keleti térségében jelenleg is zajló jogellenes, egyoldalú katonai fellépéseit, amelyek sértik Görögország és Ciprus uniós tagállamok szuverenitását; mivel Törökországnak a hegyi-karabahi konfliktussal összefüggésben Azerbajdzsán támogatását célzó közvetlen szerepvállalása túlmutat az ország geogazdasági érdekein, és ambiciózusabb geopolitikai menetrendet tükröz, és ez igaz Törökország líbiai és szíriai fellépéseire is, és aggodalommal állapítja meg, hogy Törökországnak az európai értékektől és normáktól való folyamatos és növekvő elhatárolódása miatt történelmi mélypontra érkeztek az EU és Törökország közötti kapcsolatok;

| 1. | elmarasztalja Törökország Varósziában folytatott illegális tevékenységeit, különösen annak részleges „megnyitását”; hangsúlyozza, hogy egy új, megváltoztathatatlan helyzet létrehozása aláássa a kölcsönös bizalmat és a ciprusi probléma átfogó megoldásának kilátásait azáltal, hogy negatívan módosítja a helyi helyzetet, súlyosbítja a megosztottságot és bebetonozza Ciprus állandó megosztottságát; óva int attól, hogy Varósziában megváltoztassák a status quo-t, megsértve ezzel a fent említett ENSZ BT-határozatokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti Törökország kormányát, hogy az ENSZ BT közelmúltbeli felhívásának megfelelően vonja vissza ezt a döntést, és kerülje az olyan egyoldalú intézkedéseket, amelyek további feszültségeket kelthetnek a szigeten; felszólítja Törökországot, hogy vonja ki csapatait Ciprusról, adja át Varószia térségét törvényes lakosainak az ENSZ ideiglenes irányítása alatt az ENSZ Biztonsági Tanácsának 550 (1984) számú határozatával összhangban, és tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely az illegális telepek politikája révén megváltoztatja a sziget demográfiai egyensúlyát; hangsúlyozza, hogy a ciprusi probléma megoldását követően az uniós vívmányokat az egész szigeten végre kell hajtani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | szilárd meggyőződése, hogy fenntartható konfliktusmegoldás csak párbeszéd, diplomácia és a jó szándék szellemében és a nemzetközi joggal összhangban folytatott tárgyalások révén érhető el, és megerősíti azon meggyőződését, hogy a ciprusi probléma fenntartható megoldása előnyös lenne a régió minden országa – elsősorban Ciprus, Görögország és Törökország – számára; felhívja az Európai Tanácsot, hogy tartsa fenn egységes álláspontját a Törökország által végrehajtott egyoldalú és jogellenes fellépésekkel kapcsolatban, lépjen fel, és Törökország jogellenes fellépéseire válaszul vessen ki szigorú szankciókat; emlékeztet arra, hogy további szankciók csak párbeszéd, komoly együttműködés és konkrét helyszíni előrelépés révén kerülhetők el; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet az ENSZ főtitkárának azon felhívására, hogy a felek folytassák a tárgyalásokat attól a ponttól, ahol 2017-ben Crans-Montanában abbahagyták, és hangsúlyozza, hogy ezt a két vezető 2014. február 11-i közös nyilatkozata, az ENSZ-főtitkár 2017. június 30-i hatpontos kerete és a konferencia végére elért konvergencia alapján kell megtenni; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a legmagasabb szintű török hatóságok jóváhagyták a kétállami megoldást, és sürgeti Törökországot, hogy konkrétan kötelezze el magát az ENSZ főtitkárának felhívása mellett; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megismétli, hogy támogatja a tisztességes, átfogó és életképes rendezést, amely két közösségből és két zónából álló föderáción alapul, amely egységes nemzetközi jogi személyiséggel, egységes szuverenitással és egységes állampolgársággal rendelkezik, ahol a két közösség politikailag egyenlő, összhangban az ENSZ BT vonatkozó határozataival, a nemzetközi joggal, az uniós vívmányokkal, tiszteletben tartva az Unió alapját képező elveket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Varószia illegális „megnyitásának” célja, hogy megváltoztassa a területen található ingatlanok tulajdonviszonyait, és ezáltal rontsa az esélyeket a Varószia feletti ellenőrzés jogának az ENSZ BT vonatkozó határozataiban előírtak szerint vagy a ciprusi probléma átfogó megoldása révén való visszaadására; sürgeti Törökországot, hogy tartózkodjon Varószia jogszerű lakosaitól eltérő személyek illegális letelepítésétől, illetve a törvényes lakosok arra való felszólításától, hogy katonai megszállási körülmények között térjenek vissza ingatlanaikba; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy továbbra is az ENSZ égisze alatt, a megállapodás szerinti alapon folytatott közvetlen tárgyalások jelentik az egyetlen lehetőséget arra, hogy olyan megoldást találjanak, amely újraegyesíti a szigetet és népét, ami többek között a Ciprus és Törökország közötti kapcsolatok normalizálódásához, a Ciprus és Törökország közötti kizárólagos gazdasági övezet elhatárolásának jobb kilátásaihoz, valamint az EU és Törökország közötti kapcsolatok megerősítéséhez vezet; sürgeti, hogy a megállapodás szerinti alapon a lehető leghamarabb kezdjék újra a Ciprus újraegyesítéséről szóló tárgyalásokat az ENSZ főtitkárának égisze alatt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiáll mind a ciprusi török, mind a ciprusi görög közösség béke és stabilitás iránti törekvései mellett, és felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul hajtsa végre a ciprusi török közösségnek nyújtott támogatásra vonatkozó második éves cselekvési programot, amelynek célja a megbékélést elősegítő, valamint az infrastruktúrát, a környezetvédelmet és a gazdasági fejlődést erősítő projektek támogatása; felszólít különösen a civil társadalom folyamatos és fokozott támogatására mind a ciprusi török, mind a ciprusi görög közösségben, mind az uniós támogatási programon keresztül, mind strukturálisabban az új többéves pénzügyi keret részeként, különösen a „Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek” programon keresztül; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy vállaljanak aktívabb szerepet a tárgyalások ENSZ égisze alatt történő sikeres lezárásában, többek között azáltal, hogy kineveznek egy képviselőt az ENSZ jószolgálati missziója mellé, továbbá hangolják össze erőfeszítéseiket az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy meggyőzzék Törökországot a Varósziát érintő illegális intézkedéseinek visszavonásáról; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy támogatja Ciprus területi integritását, és felszólítja az uniós tagállamokat, hogy ellenezzék a harmadik országok által a Ciprus szigetén található Ciprusi Köztársaságon kívüli állam elismerésére tett kísérleteket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatának ad hangot a török elnök 2020. november 15-i varósziai látogatása során tett nyilatkozatait illetően, amelyek nyíltan felfedték Ankara „útitervét” a lezárt város illegális betelepítésére, valamint az elnök Ciprus állandó felosztása melletti kiállását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja Törökországot, hogy tartózkodjon az olyan egyoldalú tevékenységektől, mint például a jogellenes feltáró fúrások, amelyek még inkább sértik a Ciprusi Köztársaság szuverenitását és szuverén jogait, a tengerjogot sértő, új, megváltoztathatatlan helyzet létrejöttével fenyegetnek, veszélyeztetik az érdemi tárgyalások újrakezdését és a megállapodás szerint kialakítandó átfogó megoldás kilátásait, és nem segítik elő a jószomszédi kapcsolatokat a régióban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az ENSZ ciprusi misszióját, hogy fokozza a varósziai fejlemények nyomon követésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint Törökország elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0200.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0230.

(3)  HL C 249. E, 2013.8.30., 1. o.

(4)  HL C 8. E, 2010.1.14., 41. o.

(5)  HL C 184. E, 2010.7.8., 12. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0114.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/147

---

P9_TA(2020)0336

Az abortuszhoz való jog Lengyelországban

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az abortuszhoz való jog de facto lengyelországi betiltásáról (2020/2876(RSP))

(2021/C 425/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2. cikkére, valamint 7. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2. cikkére, valamint 7. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) kapcsolódó ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) kapcsolódó ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság alkotmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel az ENSZ 1966. december 16-i Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR) és az ENSZ 1966. december 16-i Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1966. december 16-i Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR) és az ENSZ 1966. december 16-i Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i egyezményre,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1984. december 10-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1984. december 10-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága a Lengyelországról szóló hetedik időszaki jelentésről szóló, 2016. november 23-i záró észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága a Lengyelországról szóló hetedik időszaki jelentésről szóló, 2016. november 23-i záró észrevételeire,

| — | tekintettel az UNESCO 2018. január 10-i, a szexuális nevelésről szóló nemzetközi technikai iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNESCO 2018. január 10-i, a szexuális nevelésről szóló nemzetközi technikai iránymutatására,

| — | tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferenciára (ICPD), annak cselekvési programjára, felülvizsgálati konferenciáinak eredményeire, valamint az ICPD25-ről 2019-ben Nairobiban tartott csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferenciára (ICPD), annak cselekvési programjára, felülvizsgálati konferenciáinak eredményeire, valamint az ICPD25-ről 2019-ben Nairobiban tartott csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2014. augusztus 1-jén hatályba lépett egyezményére (Isztambuli Egyezmény), valamint az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelemre irányuló egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2014. augusztus 1-jén hatályba lépett egyezményére (Isztambuli Egyezmény), valamint az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelemre irányuló egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az ENSZ 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési céljaira,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa által „A nők szexuális és reprodukciós egészsége és jogai Európában” címmel 2017. december 4-én kiadott vitaindító dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa által „A nők szexuális és reprodukciós egészsége és jogai Európában” címmel 2017. december 4-én kiadott vitaindító dokumentumra,

| — | tekintettel a 2017. évi, „A nők jogai viharos időkben” című, a Bizottság által szervezett Éves Alapjogi Kollokvium következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. évi, „A nők jogai viharos időkben” című, a Bizottság által szervezett Éves Alapjogi Kollokvium következtetéseire,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek (WHO) a serdülők szexuális és reprodukciós egészségére és jogaira vonatkozó, 2018. évi ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek (WHO) a serdülők szexuális és reprodukciós egészségére és jogaira vonatkozó, 2018. évi ajánlásaira,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 2017. május 22–24-i lengyelországi kiküldetését követő, 2017. július 10-i kiküldetési jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2018. szeptember 19–21-én a jogállamiság helyzetével kapcsolatban Lengyelországba indított eseti küldöttségének kiküldetését követő, 2018. december 3-i kiküldetési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 2017. május 22–24-i lengyelországi kiküldetését követő, 2017. július 10-i kiküldetési jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2018. szeptember 19–21-én a jogállamiság helyzetével kapcsolatban Lengyelországba indított eseti küldöttségének kiküldetését követő, 2018. december 3-i kiküldetési jelentésére,

| — | tekintettel a Lengyelországról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a jogállamiság és a demokrácia lengyelországi helyzetéről szóló, 2017. november 15-i állásfoglalására (2), valamint a jogállamiság Lengyel Köztársaság általi súlyos megsértése egyértelmű veszélyének megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyelországról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a jogállamiság és a demokrácia lengyelországi helyzetéről szóló, 2017. november 15-i állásfoglalására (2), valamint a jogállamiság Lengyel Köztársaság általi súlyos megsértése egyértelmű veszélyének megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság által Lengyelországgal szemben a lengyel igazságszolgáltatási rendszer reformjával kapcsolatban indított négy kötelezettségszegési eljárásra, valamint a jogállamiság Lengyel Köztársaság általi súlyos megsértése egyértelmű veszélyének megállapításáról szóló, 2017. december 20-i tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által Lengyelországgal szemben a lengyel igazságszolgáltatási rendszer reformjával kapcsolatban indított négy kötelezettségszegési eljárásra, valamint a jogállamiság Lengyel Köztársaság általi súlyos megsértése egyértelmű veszélyének megállapításáról szóló, 2017. december 20-i tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0835),

| — | tekintettel a lengyelországi helyzetre vonatkozóan az EUSZ 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról szóló bizottsági határozatról szóló, 2018. március 1-jei állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyelországi helyzetre vonatkozóan az EUSZ 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról szóló bizottsági határozatról szóló, 2018. március 1-jei állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A szexuális nevelés bűncselekménnyé nyilvánításáról Lengyelországban” című, 2019. november 14-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szexuális nevelés bűncselekménnyé nyilvánításáról Lengyelországban” című, 2019. november 14-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (6), valamint a jogok és értékek program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 17-i jogalkotási állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (6), valamint a jogok és értékek program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 17-i jogalkotási állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén az Európai Unióban tapasztalható visszaesésről szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén az Európai Unióban tapasztalható visszaesésről szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni nyilvános megkülönböztetésről és gyűlöletbeszédről, többek között az LMBTI-mentes övezetekről szóló, 2019. december 18-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni nyilvános megkülönböztetésről és gyűlöletbeszédről, többek között az LMBTI-mentes övezetekről szóló, 2019. december 18-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A jogállamiság helyzete az Európai Unióban” című, 2020. szeptember 30-i bizottsági jogállamisági jelentésre (COM(2020)0580) és a lengyelországi jogállamiság helyzetéről szóló országfejezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jogállamiság helyzete az Európai Unióban” című, 2020. szeptember 30-i bizottsági jogállamisági jelentésre (COM(2020)0580) és a lengyelországi jogállamiság helyzetéről szóló országfejezetre,

| — | tekintettel az Európai Parlament öt legnagyobb képviselőcsoportjának vezetői által Lengyelország miniszterelnökének küldött, 2020. október 30-i levélre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament öt legnagyobb képviselőcsoportjának vezetői által Lengyelország miniszterelnökének küldött, 2020. október 30-i levélre (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, az igazságosság, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a megkülönböztetésmentesség értékein alapul; mivel a nemzetközi jog és az uniós Szerződések keretein belül minden tagállam kötelezettséget és felelősséget vállalt a tekintetben, hogy tiszteletben tartja, szavatolja és érvényre juttatja az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, az igazságosság, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a megkülönböztetésmentesség értékein alapul; mivel a nemzetközi jog és az uniós Szerződések keretein belül minden tagállam kötelezettséget és felelősséget vállalt a tekintetben, hogy tiszteletben tartja, szavatolja és érvényre juttatja az alapvető jogokat;

| B. | mivel a hatékony, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság biztosításához, valamint az Unióban élők alapvető jogainak és polgári szabadságjogainak védelméhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a hatékony, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság biztosításához, valamint az Unióban élők alapvető jogainak és polgári szabadságjogainak védelméhez;

| C. | mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a Szerződésekben és a Chartában rögzített alapvető jog, amelyet teljes mértékben tiszteletben kell tartani; mivel a Charta, az EJEE, valamint az EJEB ítélkezési gyakorlata szerint a nők szexuális és reprodukciós egészsége több emberi joghoz kapcsolódik, így többek között az élethez való joghoz, az embertelen vagy megalázó bánásmódtól való mentességhez, valamint az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez fűződő joghoz, a magánélet tiszteletben tartásához való joghoz, a tájékoztatáshoz és az oktatáshoz való joghoz, továbbá a hátrányos megkülönböztetés tilalmához; mivel ezeket az emberi jogokat a lengyel alkotmány is tükrözi; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a Szerződésekben és a Chartában rögzített alapvető jog, amelyet teljes mértékben tiszteletben kell tartani; mivel a Charta, az EJEE, valamint az EJEB ítélkezési gyakorlata szerint a nők szexuális és reprodukciós egészsége több emberi joghoz kapcsolódik, így többek között az élethez való joghoz, az embertelen vagy megalázó bánásmódtól való mentességhez, valamint az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez fűződő joghoz, a magánélet tiszteletben tartásához való joghoz, a tájékoztatáshoz és az oktatáshoz való joghoz, továbbá a hátrányos megkülönböztetés tilalmához; mivel ezeket az emberi jogokat a lengyel alkotmány is tükrözi;

| D. | mivel a Parlament az újonnan elfogadott uniós egészségügyi cselekvési programjában foglalkozott a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal annak érdekében, hogy időben biztosítsa a szexuális és reprodukciós egészség és jogok biztonságos biztosításához szükséges termékekhez (pl. gyógyszerekhez, fogamzásgátlókhoz és orvostechnikai felszerelésekhez) való hozzáférést; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament az újonnan elfogadott uniós egészségügyi cselekvési programjában foglalkozott a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal annak érdekében, hogy időben biztosítsa a szexuális és reprodukciós egészség és jogok biztonságos biztosításához szükséges termékekhez (pl. gyógyszerekhez, fogamzásgátlókhoz és orvostechnikai felszerelésekhez) való hozzáférést;

| E. | mivel az Alkotmánybíróság a lengyelországi alkotmányos demokrácia és jogállamiság fékek és ellensúlyok rendszerének biztosítását szolgáló egyik központi elemként került létrehozásra; |
| --- | --- |

E.

mivel az Alkotmánybíróság a lengyelországi alkotmányos demokrácia és jogállamiság fékek és ellensúlyok rendszerének biztosítását szolgáló egyik központi elemként került létrehozásra;

| F. | mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó bizottság és az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2018 augusztusában közös nyilatkozatot adott ki, amelyben hangsúlyozta, hogy a biztonságos és legális abortuszhoz, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokhoz és információkhoz való hozzáférés alapvető fontosságú a nők reprodukciós egészsége szempontjából, valamint ösztönözte az országokat a nők és lányok szexuális és reprodukciós egészsége és jogai korlátozásainak megszüntetésére, mivel ez veszélyezteti egészségüket és életüket; mivel az abortuszhoz való hozzáférés emberi jog, míg annak késleltetése és megtagadása a nemi alapú erőszak formájának minősül, és kínzásnak és/vagy kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódnak minősülhet; mivel a szexuális és reprodukciós egészség és jogok az ENSZ 3. fenntartható fejlődési céljának célkitűzései, és mivel a nemi alapú erőszak és a káros gyakorlatok elleni küzdelem az 5. fenntartható fejlődési cél célkitűzései; |
| --- | --- |

F.

mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó bizottság és az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2018 augusztusában közös nyilatkozatot adott ki, amelyben hangsúlyozta, hogy a biztonságos és legális abortuszhoz, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokhoz és információkhoz való hozzáférés alapvető fontosságú a nők reprodukciós egészsége szempontjából, valamint ösztönözte az országokat a nők és lányok szexuális és reprodukciós egészsége és jogai korlátozásainak megszüntetésére, mivel ez veszélyezteti egészségüket és életüket; mivel az abortuszhoz való hozzáférés emberi jog, míg annak késleltetése és megtagadása a nemi alapú erőszak formájának minősül, és kínzásnak és/vagy kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódnak minősülhet; mivel a szexuális és reprodukciós egészség és jogok az ENSZ 3. fenntartható fejlődési céljának célkitűzései, és mivel a nemi alapú erőszak és a káros gyakorlatok elleni küzdelem az 5. fenntartható fejlődési cél célkitűzései;

| G. | mivel az átfogó és életkornak megfelelő tájékoztatáshoz, a szexuális és párkapcsolati oktatáshoz, valamint a szexuális és reprodukciós egészséghez és jogokhoz való hozzáférés – ideértve a családtervezést, a fogamzásgátló módszereket és a biztonságos és jogszerű abortuszt is –, továbbá a lányok és nők önállósága és képessége arra, hogy szabadon és függetlenül dönthessenek testükről és életükről, gazdasági függetlenségük előfeltétele és ezért elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség megvalósításához és a nemi alapú erőszak felszámolásához; mivel az ő testükről, így az ő választásukról van szó; |
| --- | --- |

G.

mivel az átfogó és életkornak megfelelő tájékoztatáshoz, a szexuális és párkapcsolati oktatáshoz, valamint a szexuális és reprodukciós egészséghez és jogokhoz való hozzáférés – ideértve a családtervezést, a fogamzásgátló módszereket és a biztonságos és jogszerű abortuszt is –, továbbá a lányok és nők önállósága és képessége arra, hogy szabadon és függetlenül dönthessenek testükről és életükről, gazdasági függetlenségük előfeltétele és ezért elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség megvalósításához és a nemi alapú erőszak felszámolásához; mivel az ő testükről, így az ő választásukról van szó;

| H. | mivel Lengyelország megerősítette az Isztambuli Egyezményt, a Lanzarotei Egyezményt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a Gyermekjogi egyezményt, és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok értelmében köteles hozzáférést biztosítani az átfogó szexuális neveléshez és tájékoztatáshoz, többek között a szexuális kizsákmányolás és bántalmazás kockázatával kapcsolatban, valamint küzdeni a társadalmi nemi sztereotípiák ellen; mivel Lengyelország nem hajtotta végre az EJEB jogszerű abortuszhoz való hozzáférésről szóló ítéleteit; mivel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága bírálta Lengyelországot, amiért nem ért el előrelépést e tekintetben; |
| --- | --- |

H.

mivel Lengyelország megerősítette az Isztambuli Egyezményt, a Lanzarotei Egyezményt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a Gyermekjogi egyezményt, és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok értelmében köteles hozzáférést biztosítani az átfogó szexuális neveléshez és tájékoztatáshoz, többek között a szexuális kizsákmányolás és bántalmazás kockázatával kapcsolatban, valamint küzdeni a társadalmi nemi sztereotípiák ellen; mivel Lengyelország nem hajtotta végre az EJEB jogszerű abortuszhoz való hozzáférésről szóló ítéleteit; mivel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága bírálta Lengyelországot, amiért nem ért el előrelépést e tekintetben;

| I. | mivel a tagállamok között számos különbség van az abortuszhoz való hozzáférés terén; mivel Lengyelország az egyik legalacsonyabb pontszámot érte el az Európai Unióban a 2020. évi Európai Fogamzásgátlási Atlaszban, és az egyik legkorlátozóbb politikát alkalmazza a fogamzásgátlási eszközökhöz való hozzáférés, a családtervezés, a tanácsadás és az online tájékoztatás terén; mivel Lengyelország egyike azon kevés országoknak, amelyek orvosi rendelvényt követelnek meg a sürgősségi fogamzásgátlás alkalmazásához, amelyet az orvosok gyakran személyes meggyőződésük alapján megtagadnak; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagállamok között számos különbség van az abortuszhoz való hozzáférés terén; mivel Lengyelország az egyik legalacsonyabb pontszámot érte el az Európai Unióban a 2020. évi Európai Fogamzásgátlási Atlaszban, és az egyik legkorlátozóbb politikát alkalmazza a fogamzásgátlási eszközökhöz való hozzáférés, a családtervezés, a tanácsadás és az online tájékoztatás terén; mivel Lengyelország egyike azon kevés országoknak, amelyek orvosi rendelvényt követelnek meg a sürgősségi fogamzásgátlás alkalmazásához, amelyet az orvosok gyakran személyes meggyőződésük alapján megtagadnak;

| J. | mivel az alkotmánybíróság 2015. évi, az orvosi és fogorvosi szakmákról szóló 1996. december 5-i törvényre vonatkozó ítélete óta sem az egészségügyi szakemberek, sem az egészségügyi intézmények nem kötelesek megadni alternatív létesítmények vagy orvosok nevét, ha személyes meggyőződésük miatt megtagadják a betegektől a szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatásokat; mivel a törvény 2020 júliusában módosított végleges változata az eredeti javaslathoz képest nem tartalmazza a továbbutalás kötelezettségét; mivel ennek elhagyása azt jelzi, hogy Lengyelország teljes mértékben figyelmen kívül hagyja az EJEB Lengyelországgal szembeni, a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos ítéleteinek végrehajtása tekintetében az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által megfogalmazott ajánlást; |
| --- | --- |

J.

mivel az alkotmánybíróság 2015. évi, az orvosi és fogorvosi szakmákról szóló 1996. december 5-i törvényre vonatkozó ítélete óta sem az egészségügyi szakemberek, sem az egészségügyi intézmények nem kötelesek megadni alternatív létesítmények vagy orvosok nevét, ha személyes meggyőződésük miatt megtagadják a betegektől a szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatásokat; mivel a törvény 2020 júliusában módosított végleges változata az eredeti javaslathoz képest nem tartalmazza a továbbutalás kötelezettségét; mivel ennek elhagyása azt jelzi, hogy Lengyelország teljes mértékben figyelmen kívül hagyja az EJEB Lengyelországgal szembeni, a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos ítéleteinek végrehajtása tekintetében az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által megfogalmazott ajánlást;

| K. | mivel az olyan civil társadalmi szervezetek szerint, mint a Szövetség a Nőkért és a Családtervezésért, 2018-ban a Lengyel Országos Egészségügyi Alappal szerződéses kapcsolatban álló kórházaknak csupán 10 %-a nyújtott legális abortuszt, ami azt jelenti, hogy vannak olyan lengyel vajdaságok, amelyek teljes egészében megtagadják a biztonságos és legális abortusz biztosítását, ami rendkívül megnehezíti és gyakran lehetetlenné teszi a nők számára az ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

K.

mivel az olyan civil társadalmi szervezetek szerint, mint a Szövetség a Nőkért és a Családtervezésért, 2018-ban a Lengyel Országos Egészségügyi Alappal szerződéses kapcsolatban álló kórházaknak csupán 10 %-a nyújtott legális abortuszt, ami azt jelenti, hogy vannak olyan lengyel vajdaságok, amelyek teljes egészében megtagadják a biztonságos és legális abortusz biztosítását, ami rendkívül megnehezíti és gyakran lehetetlenné teszi a nők számára az ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| L. | mivel a kollégáktól és az egészségügyi hatóságoktól való félelem és nyomás miatt Lengyelországban az orvosok nem szívesen vesznek részt abortusz-eljárásokban; mivel a széles körben alkalmazott lelkiismereti záradékon kívül az orvosok további, jogszabályon kívüli akadályokat is teremtenek, például szükségtelen orvosi vizsgálatokat, pszichológiai konzultációkat vagy szakértőkkel folytatott további konzultációkat írnak elő, vagy korlátozzák a nők jogát a prenatális vizsgálatokhoz és tájékoztatáshoz, amit a közegészségügyi rendszer keretében mindenki számára biztosítani kellene; |
| --- | --- |

L.

mivel a kollégáktól és az egészségügyi hatóságoktól való félelem és nyomás miatt Lengyelországban az orvosok nem szívesen vesznek részt abortusz-eljárásokban; mivel a széles körben alkalmazott lelkiismereti záradékon kívül az orvosok további, jogszabályon kívüli akadályokat is teremtenek, például szükségtelen orvosi vizsgálatokat, pszichológiai konzultációkat vagy szakértőkkel folytatott további konzultációkat írnak elő, vagy korlátozzák a nők jogát a prenatális vizsgálatokhoz és tájékoztatáshoz, amit a közegészségügyi rendszer keretében mindenki számára biztosítani kellene;

| M. | mivel Lengyelországban a nőgyógyászati ellátáshoz való hozzáférés rendkívül korlátozott és néhány régióban szinte lehetetlen, ami a nem kívánt terhességek nagy számát, rossz reprodukciós egészségügyi állapotot, a méhnyakrák magas előfordulását és a fogamzásgátláshoz való elégtelen hozzáférést eredményezi; mivel a szexuális és reprodukciós egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és az LMBTI+ személyek jogai erősen korlátozottak; mivel a nőgyógyászati ellátást igénylő transznemű és nem bináris emberek az orvosi környezetben hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek, és gyakran megtagadják tőlük az ellátást; |
| --- | --- |

M.

mivel Lengyelországban a nőgyógyászati ellátáshoz való hozzáférés rendkívül korlátozott és néhány régióban szinte lehetetlen, ami a nem kívánt terhességek nagy számát, rossz reprodukciós egészségügyi állapotot, a méhnyakrák magas előfordulását és a fogamzásgátláshoz való elégtelen hozzáférést eredményezi; mivel a szexuális és reprodukciós egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és az LMBTI+ személyek jogai erősen korlátozottak; mivel a nőgyógyászati ellátást igénylő transznemű és nem bináris emberek az orvosi környezetben hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek, és gyakran megtagadják tőlük az ellátást;

| N. | mivel 2019 eleje óta Lengyelországban több mint 80 esetben fordult elő, hogy régiók, járások vagy települések olyan LMBTI+ ellenes határozatokat fogadtak el, amelyekkel az úgynevezett „LMBTI-ideológiától” mentesnek nyilvánították magukat, vagy elfogadták a különösen az egyszülős családokra és az LMBTI+ szülőkre és személyekre nézve hátrányos megkülönböztetéssel járó „regionális családjogi charták” egészét vagy azok egy részét, de facto korlátozva ezen uniós polgárok szabad mozgását; |
| --- | --- |

N.

mivel 2019 eleje óta Lengyelországban több mint 80 esetben fordult elő, hogy régiók, járások vagy települések olyan LMBTI+ ellenes határozatokat fogadtak el, amelyekkel az úgynevezett „LMBTI-ideológiától” mentesnek nyilvánították magukat, vagy elfogadták a különösen az egyszülős családokra és az LMBTI+ szülőkre és személyekre nézve hátrányos megkülönböztetéssel járó „regionális családjogi charták” egészét vagy azok egy részét, de facto korlátozva ezen uniós polgárok szabad mozgását;

| O. | mivel a becslések szerint Lengyelországban évente mintegy 200 000 nő szakítja meg a terhességét, és arra kényszerülnek, hogy illegális terhességmegszakításnak vessék alá magukat, főként orvosi terhességmegszakító tablettákra támaszkodva, a szükséges szakmai orvosi felügyelet és tanácsadás nélkül; mivel becslések szerint évente mintegy 30 000 nő kényszerül arra, hogy Lengyelországból külföldre utazzon, hogy megkapja a szükséges egészségügyi ellátást és művi terhességmegszakítást kérjen (12); mivel az ilyen intézkedésekhez való hozzáférés a szolgáltatások kifizetéséhez kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy azok nem egyformán hozzáférhetők minden nő számára, különösen a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű nők és a rendezetlen jogállású migráns nők számára; mivel ez azt jelenti, hogy a biztonságos abortusz csak a nők egy korlátozott csoportja számára hozzáférhető Lengyelországban; |
| --- | --- |

O.

mivel a becslések szerint Lengyelországban évente mintegy 200 000 nő szakítja meg a terhességét, és arra kényszerülnek, hogy illegális terhességmegszakításnak vessék alá magukat, főként orvosi terhességmegszakító tablettákra támaszkodva, a szükséges szakmai orvosi felügyelet és tanácsadás nélkül; mivel becslések szerint évente mintegy 30 000 nő kényszerül arra, hogy Lengyelországból külföldre utazzon, hogy megkapja a szükséges egészségügyi ellátást és művi terhességmegszakítást kérjen (12); mivel az ilyen intézkedésekhez való hozzáférés a szolgáltatások kifizetéséhez kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy azok nem egyformán hozzáférhetők minden nő számára, különösen a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű nők és a rendezetlen jogállású migráns nők számára; mivel ez azt jelenti, hogy a biztonságos abortusz csak a nők egy korlátozott csoportja számára hozzáférhető Lengyelországban;

| P. | mivel a lengyel parlament 119 képviselőjének az úgynevezett „életpárti” mozgalmak támogatásával tett indítványára válaszul a lengyel alkotmánybíróság 2020. október 22-én alkotmányellenesnek ítélte a családtervezésről, az emberi magzat védelméről és a terhességmegszakítás feltételeiről szóló 1993. évi törvény azon rendelkezését, amely lehetővé teszi a terhességmegszakítást azokban az esetekben, amikor a születés előtti vizsgálat vagy más orvosi megfontolások súlyos és visszafordíthatatlan magzati károsodás vagy a magzat életét fenyegető gyógyíthatatlan betegség nagy valószínűségére utalnak; |
| --- | --- |

P.

mivel a lengyel parlament 119 képviselőjének az úgynevezett „életpárti” mozgalmak támogatásával tett indítványára válaszul a lengyel alkotmánybíróság 2020. október 22-én alkotmányellenesnek ítélte a családtervezésről, az emberi magzat védelméről és a terhességmegszakítás feltételeiről szóló 1993. évi törvény azon rendelkezését, amely lehetővé teszi a terhességmegszakítást azokban az esetekben, amikor a születés előtti vizsgálat vagy más orvosi megfontolások súlyos és visszafordíthatatlan magzati károsodás vagy a magzat életét fenyegető gyógyíthatatlan betegség nagy valószínűségére utalnak;

| Q. | mivel a súlyos és visszafordíthatatlan magzati rendellenességek vagy a magzat gyógyíthatatlan betegségének nagy valószínűsége képezte a jogalapot a 2019. évi 1 110 terhességmegszakításból 1 074 esetében, míg a fennmaradó esetek akkor fordultak elő, amikor a terhesség veszélyeztette egy nő életét vagy egészségét, vagy tiltott cselekmény (pl. nemi erőszak) miatt következett be, ami a családtervezésről szóló 1993. évi törvény által engedélyezett egyetlen egyéb eset; |
| --- | --- |

Q.

mivel a súlyos és visszafordíthatatlan magzati rendellenességek vagy a magzat gyógyíthatatlan betegségének nagy valószínűsége képezte a jogalapot a 2019. évi 1 110 terhességmegszakításból 1 074 esetében, míg a fennmaradó esetek akkor fordultak elő, amikor a terhesség veszélyeztette egy nő életét vagy egészségét, vagy tiltott cselekmény (pl. nemi erőszak) miatt következett be, ami a családtervezésről szóló 1993. évi törvény által engedélyezett egyetlen egyéb eset;

| R. | mivel az ítélet a kihirdetésével alkalmazandóvá válik, és a lengyel jog szerint kötelező, és a kihirdetést követően az abortuszhoz való jog szinte teljes körű lengyelországi betiltását fogja eredményezni, büntetendővé téve az abortuszt, ami a csak egyesek személyek számára hozzáférhető titkos, nem biztonságos abortusz és az abortuszturizmus terjedéséhez fog vezetni, veszélyeztetve ezzel a nők egészségét és jogait, és kockáztatva életüket; mivel annak ellenére, hogy az ítéletet még nem tették közzé, sok olyan várandós nőt, akiket arról tájékoztattak, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a magzat súlyos és visszafordíthatatlan rendellenességben vagy gyógyíthatatlan betegségben szenved, korlátoztak a törvényes abortuszhoz való hozzáférésükben; |
| --- | --- |

R.

mivel az ítélet a kihirdetésével alkalmazandóvá válik, és a lengyel jog szerint kötelező, és a kihirdetést követően az abortuszhoz való jog szinte teljes körű lengyelországi betiltását fogja eredményezni, büntetendővé téve az abortuszt, ami a csak egyesek személyek számára hozzáférhető titkos, nem biztonságos abortusz és az abortuszturizmus terjedéséhez fog vezetni, veszélyeztetve ezzel a nők egészségét és jogait, és kockáztatva életüket; mivel annak ellenére, hogy az ítéletet még nem tették közzé, sok olyan várandós nőt, akiket arról tájékoztattak, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a magzat súlyos és visszafordíthatatlan rendellenességben vagy gyógyíthatatlan betegségben szenved, korlátoztak a törvényes abortuszhoz való hozzáférésükben;

| S. | mivel az ítélet újabb támadást jelent a jogállamiság és az alapvető jogok ellen, és az elmúlt években tapasztaltakat követően további kísérletet tesz a szexuális és reprodukciós egészség és jogok korlátozására Lengyelországban; mivel ezeket a kísérleteket eredetileg 2016-ban, 2018-ban és 2020-ban leállították a lengyel polgárok tömeges ellenállása miatt, amint azt a „fekete pénteki” felvonulások is kifejezték, amelyeket a különböző képviselőcsoportok európai parlamenti képviselői határozottan támogattak; |
| --- | --- |

S.

mivel az ítélet újabb támadást jelent a jogállamiság és az alapvető jogok ellen, és az elmúlt években tapasztaltakat követően további kísérletet tesz a szexuális és reprodukciós egészség és jogok korlátozására Lengyelországban; mivel ezeket a kísérleteket eredetileg 2016-ban, 2018-ban és 2020-ban leállították a lengyel polgárok tömeges ellenállása miatt, amint azt a „fekete pénteki” felvonulások is kifejezték, amelyeket a különböző képviselőcsoportok európai parlamenti képviselői határozottan támogattak;

| T. | mivel az ítéletre egy olyan időszakban került sor, amikor a Covid19-világjárvány második hulláma miatt valamennyi uniós tagállamban – így Lengyelországban is – közegészségügyi korlátozások vannak érvényben, ami súlyosan akadályozza a megfelelő demokratikus vitát és a jogszerű eljárást, ami alapvető fontosságú az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

T.

mivel az ítéletre egy olyan időszakban került sor, amikor a Covid19-világjárvány második hulláma miatt valamennyi uniós tagállamban – így Lengyelországban is – közegészségügyi korlátozások vannak érvényben, ami súlyosan akadályozza a megfelelő demokratikus vitát és a jogszerű eljárást, ami alapvető fontosságú az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdésekben;

| U. | mivel az egészségügyi korlátozások és kockázatok ellenére Lengyelországban és világszerte példa nélküli tiltakozásokra került sor; mivel tüntetők ezrei továbbra is tiltakoznak az alapvető szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat aláásó súlyos korlátozások ellen; mivel a készenléti rendőrséget és a katonai csendőrséget is kirendelték a tüntetések ellenőrzésére, és a bűnüldöző szervek tagjai túlzott erőszakot és fizikai erőszakot alkalmaztak békés tüntetőkkel, köztük lengyel parlamenti képviselőkkel és lengyel európai parlamenti képviselőkkel szemben; mivel ezek az intézkedések ellentétesek a lengyel kormány nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerinti kötelezettségeivel, ideértve a békés gyülekezéshez való jogot garantáló Chartát, valamint a békés gyülekezés és egyesülés szabadságához való joggal foglalkozó különleges előadó iránymutatásait, amelyek kimondják, hogy a katonaság főszabályként nem vethető be rendőri alakulatokban; |
| --- | --- |

U.

mivel az egészségügyi korlátozások és kockázatok ellenére Lengyelországban és világszerte példa nélküli tiltakozásokra került sor; mivel tüntetők ezrei továbbra is tiltakoznak az alapvető szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat aláásó súlyos korlátozások ellen; mivel a készenléti rendőrséget és a katonai csendőrséget is kirendelték a tüntetések ellenőrzésére, és a bűnüldöző szervek tagjai túlzott erőszakot és fizikai erőszakot alkalmaztak békés tüntetőkkel, köztük lengyel parlamenti képviselőkkel és lengyel európai parlamenti képviselőkkel szemben; mivel ezek az intézkedések ellentétesek a lengyel kormány nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerinti kötelezettségeivel, ideértve a békés gyülekezéshez való jogot garantáló Chartát, valamint a békés gyülekezés és egyesülés szabadságához való joggal foglalkozó különleges előadó iránymutatásait, amelyek kimondják, hogy a katonaság főszabályként nem vethető be rendőri alakulatokban;

| V. | mivel a hatóságok fenyegetésekkel próbálták megakadályozni, hogy a lengyel állampolgárok és a Lengyelországban élő emberek részt vegyenek a tüntetéseken, beleértve a jelentős pénzbírságokat is, miközben Zbigniew Ziobro főügyész és igazságügyi miniszter bejelentette, hogy a tüntetések szervezői ellen olyan büntetőjogi vádakat emelnek, amelyek nyolc évig terjedő börtönbüntetéshez vezethetnek; mivel számos tüntetőt, köztük kiskorúakat is jogellenesen tartanak fogva; |
| --- | --- |

V.

mivel a hatóságok fenyegetésekkel próbálták megakadályozni, hogy a lengyel állampolgárok és a Lengyelországban élő emberek részt vegyenek a tüntetéseken, beleértve a jelentős pénzbírságokat is, miközben Zbigniew Ziobro főügyész és igazságügyi miniszter bejelentette, hogy a tüntetések szervezői ellen olyan büntetőjogi vádakat emelnek, amelyek nyolc évig terjedő börtönbüntetéshez vezethetnek; mivel számos tüntetőt, köztük kiskorúakat is jogellenesen tartanak fogva;

| W. | mivel 2020. október 28-án Jarosław Kaczyński miniszterelnök-helyettes arra ösztönözte az embereket, hogy védjék meg a hagyományos lengyel értékeket és „mindenáron” védjék meg az egyházakat, ami a nacionalista huligánok által a tüntetők ellen elkövetett agresszióhoz vezetett; mivel Lengyelországban így visszaélnek a kulturális és vallási értékekkel mint olyan okokkal, amelyek akadályozzák a nők jogainak, a nők egyenlőségének és a saját testükkel kapcsolatos döntéshozatalhoz való joguknak a teljes érvényesülését; mivel egy fundamentalista szervezet, az Ordo Iuris, amely szorosan kapcsolódik a kormánykoalícióhoz, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség aláásására irányuló lengyelországi kampányok – többek között az abortusz betiltására irányuló kísérletek – hajtóereje volt, felszólított Lengyelországnak az Isztambuli Egyezményből való kilépésére és az „LMBTI-mentes övezetek” létrehozására; |
| --- | --- |

W.

mivel 2020. október 28-án Jarosław Kaczyński miniszterelnök-helyettes arra ösztönözte az embereket, hogy védjék meg a hagyományos lengyel értékeket és „mindenáron” védjék meg az egyházakat, ami a nacionalista huligánok által a tüntetők ellen elkövetett agresszióhoz vezetett; mivel Lengyelországban így visszaélnek a kulturális és vallási értékekkel mint olyan okokkal, amelyek akadályozzák a nők jogainak, a nők egyenlőségének és a saját testükkel kapcsolatos döntéshozatalhoz való joguknak a teljes érvényesülését; mivel egy fundamentalista szervezet, az Ordo Iuris, amely szorosan kapcsolódik a kormánykoalícióhoz, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség aláásására irányuló lengyelországi kampányok – többek között az abortusz betiltására irányuló kísérletek – hajtóereje volt, felszólított Lengyelországnak az Isztambuli Egyezményből való kilépésére és az „LMBTI-mentes övezetek” létrehozására;

| X. | mivel a közelmúltbeli közvélemény-kutatások szerint Lengyelország lakosságának többsége támogatja az abortuszhoz való, kérelemre történő hozzáférés jogát a terhesség 12. hetéig; mivel a tüntetők a jogállamiság elleni ismételt támadások miatt a kormány lemondását követelik; mivel a tiltakozásokat többnyire nők által vezetett szervezetek, aktivisták és civil társadalmi szervezetek szervezték és hangolták össze a lengyel politikai ellenzék támogatásával; mivel a lengyel elnöknek az abortuszról szóló jogszabályra irányuló javaslata a tiltakozásokat követően nem kielégítő; |
| --- | --- |

X.

mivel a közelmúltbeli közvélemény-kutatások szerint Lengyelország lakosságának többsége támogatja az abortuszhoz való, kérelemre történő hozzáférés jogát a terhesség 12. hetéig; mivel a tüntetők a jogállamiság elleni ismételt támadások miatt a kormány lemondását követelik; mivel a tiltakozásokat többnyire nők által vezetett szervezetek, aktivisták és civil társadalmi szervezetek szervezték és hangolták össze a lengyel politikai ellenzék támogatásával; mivel a lengyel elnöknek az abortuszról szóló jogszabályra irányuló javaslata a tiltakozásokat követően nem kielégítő;

| Y. | mivel a lengyel parlament 2015. december 22-én és 2016. július 22-én elfogadott, az alkotmánybíróságra vonatkozó jogi aktusai, valamint a 2016 végén elfogadott három jogi aktusból álló csomag súlyosan aláásta az alkotmánybíróság függetlenségét és legitimitását; mivel a 2015. december 22-i és a 2016. július 22-i törvényt az alkotmánybíróság 2016. március 9-én, illetve 2016. augusztus 11-én alkotmányellenesnek nyilvánította; mivel ezeket az ítéleteket a lengyel hatóságok nem tették közzé és nem is hajtották végre; mivel Lengyelországban a fent említett jogszabályi változások hatálybalépése óta már nem lehet ténylegesen garantálni a lengyel törvények alkotmányosságát (13); |
| --- | --- |

Y.

mivel a lengyel parlament 2015. december 22-én és 2016. július 22-én elfogadott, az alkotmánybíróságra vonatkozó jogi aktusai, valamint a 2016 végén elfogadott három jogi aktusból álló csomag súlyosan aláásta az alkotmánybíróság függetlenségét és legitimitását; mivel a 2015. december 22-i és a 2016. július 22-i törvényt az alkotmánybíróság 2016. március 9-én, illetve 2016. augusztus 11-én alkotmányellenesnek nyilvánította; mivel ezeket az ítéleteket a lengyel hatóságok nem tették közzé és nem is hajtották végre; mivel Lengyelországban a fent említett jogszabályi változások hatálybalépése óta már nem lehet ténylegesen garantálni a lengyel törvények alkotmányosságát (13);

| Z. | mivel a fent említett ítéletet a PiS (Jog és Igazság) vezette koalíció politikusai által megválasztott és azoktól teljes mértékben függő bírák hozták; mivel a lengyel szenátus elnöke úgy vélte, hogy az ítélet semmis, és felszólította a kormányt, hogy ne tegye közzé, különösen azért, mert sérti Lengyelország emberi jogi kötelezettségeit, és nincs összhangban a lengyel alkotmányról szóló korábbi jogszabályokkal, valamint mert alkotmánybíróság három bíráját és elnökét törvénytelenül nevezték ki (14); |
| --- | --- |

Z.

mivel a fent említett ítéletet a PiS (Jog és Igazság) vezette koalíció politikusai által megválasztott és azoktól teljes mértékben függő bírák hozták; mivel a lengyel szenátus elnöke úgy vélte, hogy az ítélet semmis, és felszólította a kormányt, hogy ne tegye közzé, különösen azért, mert sérti Lengyelország emberi jogi kötelezettségeit, és nincs összhangban a lengyel alkotmányról szóló korábbi jogszabályokkal, valamint mert alkotmánybíróság három bíráját és elnökét törvénytelenül nevezték ki (14);

| AA. | mivel a Bizottság és a Parlament komoly aggodalmának adott hangot a jogállamisággal, többek között az alkotmánybíróság legitimitásával, függetlenségével és hatékonyságával kapcsolatban; mivel a lengyelországi igazságszolgáltatási rendszer 2015. évi reformját követően a Bizottság megindította a 7. cikk (1) bekezdése szerinti eljárást; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Bizottság és a Parlament komoly aggodalmának adott hangot a jogállamisággal, többek között az alkotmánybíróság legitimitásával, függetlenségével és hatékonyságával kapcsolatban; mivel a lengyelországi igazságszolgáltatási rendszer 2015. évi reformját követően a Bizottság megindította a 7. cikk (1) bekezdése szerinti eljárást;

| 1. | határozottan elítéli az alkotmánybíróság ítéletét és a nők szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos helyzetének romlását Lengyelországban; megerősíti, hogy az ítélet veszélyezteti a nők egészségét és életét; emlékeztet arra, hogy határozottan bírál minden olyan jogalkotási javaslatot vagy korlátozást, amelynek célja a biztonságos és jogszerű abortuszhoz való hozzáférés további betiltása és korlátozása Lengyelországban, mivel a legtöbb jogszerű abortuszt amúgy is súlyos és visszafordíthatatlan magzati károsodás vagy a magzat életét veszélyeztető gyógyíthatatlan betegség miatt végzik; emlékeztet arra, hogy az egészségügyi ellátáshoz és a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való egyetemes hozzáférés alapvető emberi jog; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy az abortuszhoz való jog korlátozása vagy betiltása semmi esetre sem szünteti meg az abortuszt, csupán illegálissá teszi, ami a jogellenes, nem biztonságos, titkos és életveszélyes abortuszok számának növekedéséhez vezet; ragaszkodik ahhoz, hogy a művi terhességmegszakítást ne foglalják bele a büntető törvénykönyvbe, mivel ez visszatartó hatással van azokra az orvosokra, akik büntetőjogi szankcióktól való félelmükben tartózkodnak a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatások nyújtásától; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az ítéletet olyan időszakban adták ki, amikor a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó egészségügyi korlátozások súlyosan aláásták a demokratikus folyamatokat; határozottan bírálja a nyilvános gyülekezésre vonatkozó tilalmat, amely úgy vezettek be, hogy a lengyel alkotmány 232. cikke szerinti szükségállapotot nem hirdették ki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy a nők jogai az alapvető emberi jogok közé tartoznak, ebből adódóan pedig az uniós intézmények és a tagállamok kötelesek azokat a Szerződéseknek és a Chartának, továbbá a nemzetközi jognak megfelelően védelmezni és érvényre juttatni |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy az abortuszhoz való hozzáférésnek az alkotmánybíróság fent említett határozatából eredő indokolatlan és túlzott korlátozása sérti a nők elválaszthatatlan és elidegeníthetetlen méltóságát, továbbá sérti a Chartát, az EJEE-t, az EJEB ítélkezési gyakorlatát, és számos olyan nemzetközi egyezményt, amelyet Lengyelország is aláírt, valamint a Lengyel Köztársaság alkotmányát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | határozottan sürgeti a lengyel parlamentet és hatóságokat, hogy tartózkodjanak a szexuális és reproduktív egészség és jogok korlátozására irányuló minden további kísérlettől, mivel az ilyen intézkedések ellentétesek a visszalépés tilalmának a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerinti elvével; határozottan megerősíti, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok megtagadása a nemi alapú erőszak egyik formája; felszólítja a lengyel hatóságokat, hogy hozzanak intézkedéseket az Emberi Jogok Európai Bírósága által Lengyelország ellen hozott ítéletek teljes körű végrehajtása érdekében, amelyek megállapították, hogy a korlátozó abortusztörvények sértik a nők emberi jogait; hangsúlyozza, hogy a reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való akadálytalan és időben történő hozzáférés, valamint a nők reproduktív autonómiájának és döntéshozatalának tiszteletben tartása alapvető fontosságú a nők emberi jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek a védelme szempontjából; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy átfogó, tényeken alapuló, megkülönböztetésmentes és életkornak megfelelő szexuális oktatást és tájékoztatást kell nyújtani mindenki számára, mivel a nemmel és szexualitással kapcsolatos tájékoztatás és oktatás hiánya a nem szándékos terhességek magasabb arányát eredményezi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | határozottan elítéli a lengyel igazságügyi miniszter azon közelmúltbeli döntését, hogy hivatalosan kezdeményezi Lengyelország kilépését az Isztambuli Egyezményből, ami komoly visszaesést jelentene a nemek közötti egyenlőség, a nők jogai és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem tekintetében; sürgeti a lengyel hatóságokat, hogy biztosítsák az egyezmény hatékony és gyakorlati alkalmazását, beleértve elegendő számú minőségi menedékhely biztosítását az erőszak áldozatává vált nők és gyermekeik számára, tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány alatt megnőtt a nemi alapú erőszak előfordulása, valamint hogy gondoskodjanak az alapvető támogatáshoz és egészségügyi szolgáltatásokhoz, többek között a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésről; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálja, hogy Lengyelország egyes területein még mindig korlátozott az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, és hogy a legfelsőbb számvevőszék szerint Lengyelországban a vidéki területeken élő várandós nők 2018-ban mindössze 2 %-át vetették alá a terhesség alatt szükséges valamennyi standard vizsgálatnak, mint például a magzati ultrahangnak, a kardiotokográfiának vagy az anya vérvizsgálatának; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálatának ad hangot a lelkiismereti záradék fokozott alkalmazása miatt, ami ahhoz vezet, hogy hiányoznak a megbízható beutalási mechanizmusok azok számára, akik abortusz-szolgáltatásokért folyamodnak, és lassú a fellebbezési folyamat azok számára, akiktől megtagadták az ilyen szolgáltatásokat, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nőgyógyászok gyakran hivatkoznak a lelkiismereti záradékra, amikor fogamzásgátló szereket kérnek tőlük, és ezzel korlátozzák a fogamzásgátláshoz való hozzáférést Lengyelországban; megjegyzi, hogy a lelkiismereti záradék a szülés előtti szűréshez való hozzáférést is akadályozza, ami nemcsak a magzat állapotára vonatkozó tájékoztatáshoz való jog megsértését jelenti, hanem a gyermek a terhesség alatti vagy közvetlenül azt követő sikeres kezelését is akadályozza; sürgeti a lengyel hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül a sürgősségi fogamzásgátló tablettához való hozzáférést korlátozó törvényt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nők ezreinek utaznia kell ahhoz, hogy egy olyan alapvető egészségügyi szolgáltatást igénybe vehessen, mint az abortusz; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló abortusz-szolgáltatások nem jelentenek elfogadható lehetőséget a legkiszolgáltatottabb és marginalizált személyek számára; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a külföldre utazás veszélyezteti a nők egészségét és jólétét, mivel gyakran egyedül utaznak; hangsúlyozza az abortusz utáni ellátás fontosságát, különösen azon nők esetében, akik rosszul elvégzett vagy nem biztonságos abortuszból eredően komplikációkat tapasztalnak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kifejezi támogatását és szolidaritását a lengyel polgárok ezrei, különösen a lengyel nők és az LMBTI+ személyek iránt, akik az egészségügyi kockázatok ellenére az utcákra vonultak, hogy tiltakozzanak alapvető szabadságaik és jogaik súlyos korlátozásai ellen; megjegyzi, hogy a tiltakozók nem csupán az alkotmánybíróság határozatának hatályon kívül helyezését követelik, hanem az úgynevezett „abortusz-kompromisszum” elítélését, az abortuszhoz való jog liberalizálását és a test autonómiájának tiszteletben tartását is; emlékeztet arra, hogy a gyülekezés és az egyesülés szabadsága az Európai Unió meghatározó elve, még járvány idején is; |
| --- | --- |

12.

| 13. | határozottan elítéli, hogy a bűnüldöző hatóságok és a nem állami szereplők, például a szélsőjobboldali nacionalista csoportok túlzott és aránytalan erőszakot alkalmaznak a tüntetőkkel, köztük aktivistákkal és nőjogi szervezetekkel szemben; felhívja a lengyel hatóságokat annak biztosítására, hogy a tüntetőket megtámadó személyeket felelősségre vonják; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti a lengyel hatóságokat, hogy erősítsék meg a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek az előmozdítására vonatkozó nemzeti jogszabályokat azáltal, hogy minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrást biztosítanak a nemen alapuló megkülönböztetéssel foglalkozó intézmények számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az alkotmánybíróság összetételének alapos értékelését, amelynek jogellenessége alapot szolgáltat ítéleteinek, és ezáltal a lengyel alkotmány megtámadására; hangsúlyozza, hogy a fent említett ítélet újabb példája az igazságszolgáltatás politikai hatalomátvételének és a jogállamiság rendszerszintű összeomlásának Lengyelországban; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Tanácsot, hogy az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a lengyelországi helyzetről tartott jelenlegi meghallgatásai keretében foglalkozzon ezzel a kérdéssel és az alapvető jogok lengyelországi megsértésére vonatkozó egyéb állításokkal; sürgeti a Tanácsot, hogy tartsa meg a lengyelországi helyzetről szóló, 2020. december 10–11-re tervezett hivatalos meghallgatást; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a 2020. november 5-i ideiglenes megállapodást egy olyan mechanizmus létrehozásáról szóló jogszabályról, amely lehetővé tenné a jogállamiságot megsértő tagállamok számára történő költségvetési kifizetések felfüggesztését; sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan lépjen fel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret közelmúltban elfogadott feltételrendszerével kapcsolatban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsanak megfelelő finanszírozást a nemzeti és helyi civil társadalmi szervezetek számára a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok helyi szintű támogatásának előmozdítása érdekében a tagállamokban, beleértve Lengyelországot is; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul és közvetlenül támogassa a női szexuális és reproduktív egészség és jogok védelmének biztosítása érdekében tevékenykedő lengyel programokat és civil társadalmi szervezeteket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy finanszírozási programok révén támogassák a figyelemfelkeltést és a képzést; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként annak tényleges szavatolását, hogy minden személy egyenlő és erős jogi védelemben részesüljön az EUMSZ 19. cikkében meghatározott valamennyi indok tekintetében; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul hárítsa el a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó horizontális irányelvről szóló tárgyalások előtt álló akadályokat, és zárja le a tárgyalásokat, továbbá üdvözli a Bizottság e téren vállalat új keletű kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz, többek között az abortuszhoz való egyetemes hozzáférés biztosításában; sürgeti a Bizottságot, hogy garantálja a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat azáltal, hogy a következő uniós egészségügyi stratégiába belefoglalja az abortuszhoz való jogot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy számos tagállam támogatását és érdeklődését fejezte ki a lengyel nők helyzete iránt; felhívja az EU-t, hogy finanszírozzon olyan szervezeteket, amelyek elősegítik a biztonságos és legális abortuszt biztosító szervezetek közötti határokon átnyúló együttműködést; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a 2004/113/EK irányelvnek (15) a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos árukra és szolgáltatásokra való alkalmazását, és ismerje el, hogy a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés korlátai és akadályai nemi alapú megkülönböztetésnek minősülnek, mivel aránytalan mértékben érintenek egy nemet (nőket) vagy kiszolgáltatott csoportokat (pl. transznemű és nem bináris személyeket); elítéli, hogy a lengyel kormány visszaél az igazságszolgáltatással és jogalkotási hatásköreivel azáltal, hogy politikai kérdéssé teszi a nők és az LMBTI+ személyek életét és egészségét, ami rájuk nézve hátrányos megkülönböztetéshez vezet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el iránymutatásokat a tagállamok számára annak érdekében, hogy az uniós joggal és az EJEB ítélkezési gyakorlatával összhangban biztosítsák a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz kapcsolódó árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sürgeti a Tanácsot, hogy az EU mihamarabb ratifikálja az Isztambuli Egyezményt; határozottan elítéli a néhány tagállamban az Isztambuli Egyezmény végrehajtása és a nemen alapuló erőszak elleni küzdelem érdekében már meghozott intézkedések visszavonására tett kísérleteket; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a nemi alapú erőszaknak az EUMSZ 83. cikke szerinti uniós bűncselekmények jegyzékébe való felvételére; |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, Lengyelország elnökének, kormányának és parlamentjének, továbbá a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0080.

(2)  HL C 356., 2018.10.4., 44. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0225.

(4)  HL C 129., 2019.4.5., 13. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0058.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0349.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0407.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0111.

(9)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0101.

(10)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(11)  Manfred Weber, a PPE képviselőcsoport elnöke, Iratxe García Pérez, a S&D képviselőcsoport elnöke, Dacian Cioloș, a Renew képviselőcsoport elnöke, Philippe Lamberts, a Verts/ALE képviselőcsoport társelnöke, valamint Manon Aubry és Martin Schirdewan, a GUE/NGL képviselőcsoport társelnökei.

(12)  https://www.theseus.fi/handle/10024/138222

(13)  A Velencei Bizottság 2016. október 14–15-i véleménye az alkotmánybíróságról szóló törvényről, (128) bekezdés; ENSZ, Emberi Jogi Bizottság, Záró megjegyzések Lengyelország hetedik időközi jelentéséről, 2016. november 23., 7–8. pont; A Bizottság (EU) 2017/1520 ajánlása (2017. július 26.) a lengyelországi jogállamiságról (HL L 228., 2017.9.2., 19. o.).

(14)  https://www.senat.gov.pl/aktualnoscilista/art,13159,zespol-ekspertow-przy-marszalku-senatu-o-wyroku-trybunalu-konstytucyjnego.html

(15)  A Tanács 2004/113/EK irányelve (2004. december 13.) a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 373., 2004.12.21., 37. o.).

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/155 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/155

---

P9_TA(2020)0337

Az uniós kereskedelempolitika felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2020. november 26-i állásfoglalása az uniós kereskedelempolitika felülvizsgálatáról (2020/2761(RSP))

(2021/C 425/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramjáról szóló, 2020. május 17-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440), valamint von der Leyen elnök Sassoli elnökhöz és Merkel kancellárhoz intézett „Az Unió 2020. évi helyzete” című, 2020. szeptember 16-i szándéknyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramjáról szóló, 2020. május 17-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440), valamint von der Leyen elnök Sassoli elnökhöz és Merkel kancellárhoz intézett „Az Unió 2020. évi helyzete” című, 2020. szeptember 16-i szándéknyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság „Megújult kereskedelempolitika az erősebb Európáért” című, 2020. június 16-i konzultációs feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Megújult kereskedelempolitika az erősebb Európáért” című, 2020. június 16-i konzultációs feljegyzésére,

| — | tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456),

| — | tekintettel a külföldi támogatások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek biztosításáról szóló fehér könyvre (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

tekintettel a külföldi támogatások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek biztosításáról szóló fehér könyvre (COM(2020)0253),

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102),

| — | tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103),

| — | tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című 2020. március 9-i közös közleményére (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című 2020. március 9-i közös közleményére (JOIN(2020)0004),

| — | tekintettel „A »termelőtől a fogyasztóig«” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A »termelőtől a fogyasztóig«” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0381),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) keretében elfogadott megállapodásra (Párizsi Éghajlatvédelmi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) keretében elfogadott megállapodásra (Párizsi Éghajlatvédelmi Megállapodás),

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra,

| — | tekintettel az új, előretekintő és innovatív jövőbeli kereskedelmi és beruházási stratégiáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (1), „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (2), az éghajlati és környezetvédelmi vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (3), az EU-nak a világ erdeinek védelmében és helyreállításában betöltött szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (4), a közös kereskedelempolitika végrehajtásáról szóló 2008. évi éves jelentésről szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (5), az új európai iparstratégiáról szóló, 2020. november 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új, előretekintő és innovatív jövőbeli kereskedelmi és beruházási stratégiáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (1), „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (2), az éghajlati és környezetvédelmi vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (3), az EU-nak a világ erdeinek védelmében és helyreállításában betöltött szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (4), a közös kereskedelempolitika végrehajtásáról szóló 2008. évi éves jelentésről szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (5), az új európai iparstratégiáról szóló, 2020. november 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. november 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. november 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Unió kereskedelempolitikájának felülvizsgálatával kapcsolatosan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000070/2020 – B9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió kereskedelempolitikájának felülvizsgálatával kapcsolatosan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000070/2020 – B9-0024/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a Covid19-járvány 2020-as kitörését követően zavarok alakultak ki a globális ellátási láncokban és a gyártósorokon, ami rávilágított arra, hogy az Európai Unió – különösen egyes stratégiai ágazatokban, például az orvosi és a gyógyszerészeti ágazatban – Unión kívüli forrásoktól függ; |
| --- | --- |

A.

mivel a Covid19-járvány 2020-as kitörését követően zavarok alakultak ki a globális ellátási láncokban és a gyártósorokon, ami rávilágított arra, hogy az Európai Unió – különösen egyes stratégiai ágazatokban, például az orvosi és a gyógyszerészeti ágazatban – Unión kívüli forrásoktól függ;

| B. | mivel a kereskedelmi szabályokat és kedvezményeket az EU-n kívül és a tagállamokban is megkérdőjelezik, és mivel a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos új kihívásokat, például az éghajlatváltozás elleni küzdelmet általánosan érvényesíteni kell az EU összes belső és külső közpolitikájában; |
| --- | --- |

B.

mivel a kereskedelmi szabályokat és kedvezményeket az EU-n kívül és a tagállamokban is megkérdőjelezik, és mivel a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos új kihívásokat, például az éghajlatváltozás elleni küzdelmet általánosan érvényesíteni kell az EU összes belső és külső közpolitikájában;

| C. | mivel az EU a versenyképesség terén már a világjárvány előtt lemaradt más gazdaságokhoz képest; mivel a nemzetközi kereskedelemnek a Covid19-világjárvány miatti zavara tovább súlyosbította az amúgy is jelentős gazdasági veszteségeket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU a versenyképesség terén már a világjárvány előtt lemaradt más gazdaságokhoz képest; mivel a nemzetközi kereskedelemnek a Covid19-világjárvány miatti zavara tovább súlyosbította az amúgy is jelentős gazdasági veszteségeket;

| D. | mivel az Európai Unió erőforrásokban szegény kontinensen helyezkedik el és a világ legnagyobb kereskedelmi tömbje, egyedi helyzetben van ahhoz, hogy globálisan együttműködjön a világgazdaság fenntartható fellendülésének elérése érdekében, az európai zöld megállapodással összhangban; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió erőforrásokban szegény kontinensen helyezkedik el és a világ legnagyobb kereskedelmi tömbje, egyedi helyzetben van ahhoz, hogy globálisan együttműködjön a világgazdaság fenntartható fellendülésének elérése érdekében, az európai zöld megállapodással összhangban;

| E. | mivel az EU kereskedelempolitikájának felülvizsgálata és a határozottabb uniós kereskedelmi menetrend kialakítása egy olyan időszakban történik, amikor világszinten sok helyen olyan politika vezérelte intézkedéseket hoznak a kereskedelem, a gazdaság és a pénzügyek terén, amelyeknek hosszú távú következményei lesznek; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU kereskedelempolitikájának felülvizsgálata és a határozottabb uniós kereskedelmi menetrend kialakítása egy olyan időszakban történik, amikor világszinten sok helyen olyan politika vezérelte intézkedéseket hoznak a kereskedelem, a gazdaság és a pénzügyek terén, amelyeknek hosszú távú következményei lesznek;

Kereskedelem és „nyitott stratégiai autonómia”

| 1. | üdvözli, hogy a Covid19-pandémia tanulságaira, a protekcionista magatartás globális előretörésére, a nemzetközi kereskedelem előtt álló, különösen nagy kihívást jelentő környezetre, valamint a kereskedelemnek az európai zöld megállapodásba és a fenntartható fejlődési célokba való beépítésének szükségességére reagálva és figyelembe véve azokat, 2020-ban megkezdődik az uniós kereskedelempolitika felülvizsgálata, amelynek célja, hogy a gazdasági együttműködés és a kereskedelem méltányos, inkluzív és fenntartható legyen; ezért döntő fontosságúnak tartja az Európai Bizottság érintett főigazgatóságai és az Európai Külügyi Szolgálat közötti, valamint a kereskedelempolitika és a belső politikák (pl. az ipari, az állami támogatási, a digitális, a környezetvédelmi – beleértve a körforgásos gazdaságot is – és a szociális politikák) közötti koordinációt és szinergiákat, továbbá a kereskedelempolitika beépítését az EU tágabb külpolitikájába; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a „nyitott stratégiai autonómia” egyedi uniós koncepciójáról folyó vitát, és felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson további tájékoztatást annak tartalmáról; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a koncepciónak összhangban kell lennie az EU nemzetközi jogi kötelezettségeivel és a kereskedelempolitika területén a szabályokon alapuló megközelítés és a többoldalú kereskedelmi rendszer melletti elkötelezettségével, amelynek középpontjában a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) áll; kitart amellett továbbá, hogy az uniós kereskedelmi stratégiának növelnie kell az uniós gazdaság – többek között a mezőgazdasági ágazat – versenyképességét, minőségi munkahelyeket kell teremtenie, meg kell védenie a munkavállalókat, inkluzív és fenntartható gazdasági növekedést kell generálnia az európai zöld megállapodással összhangban, valamint elő kell mozdítania az Unió érdekeit és értékeit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a világ egyik legnagyobb kereskedelmi tömbjeként az EU számára előnyös lenne az euró szélesebb körű használata a nemzetközi kereskedelemben, mivel ez csökkentené az árfolyamkockázatot és a devizával kapcsolatos egyéb költségeket a kereskedelmi ügyletekben; hangsúlyozza, hogy most még fontosabb a kereskedelem ösztönzése, és kiemeli, hogy az Unió kereskedelmi politikája képes jelentős mértékben hozzájárulni a jelenlegi közegészségügyi és gazdasági válság utáni helyreállításhoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy elemezze, hogyan lehet növelni az EU ellátási láncainak ellenálló képességét az Unión belüli termelési kapacitások növelése mellett azáltal, hogy feltárja a vészhelyzetekre szánt alapvető áruk uniós szintű stratégiai készletezéséből származó potenciális előnyöket, és ösztönzi az ellátási források diverzifikálását, egyúttal tanulmányozva a közelbe történő áthelyezés koncepcióját és azt a különleges szerepet, amelyet az EU szomszédságában lévő országok játszhatnak e tekintetben; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a visszatelepítésre és a közelbe történő áthelyezésre vonatkozó intézkedéseknek hozzá kell járulniuk az EU hosszú távú versenyképességéhez, és az e tekintetben elvégzett részletes ágazatonkénti elemzések szerint nem eredményezhetik a fogyasztók költségeinek növekedését; megjegyzi, hogy az ellátási lánc irányítására irányuló intézkedések fontos szerepet játszhatnak a gazdasági fellendülésben, és hogy a döntéseknek minden esetben az érintett gazdasági szereplők kezében kell maradniuk; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az európai stratégiai ágazatokat és nyersanyagokat, és proaktívan támogassa a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat, a jelenlegi válságra és a lehetséges jövőbeli fejleményekre összpontosítva, támogatva a klímasemlegességet, a globális ellátási láncok elszámoltathatóságát és fenntarthatóságát, valamint a digitális innovációt annak érdekében, hogy a zöld sávok fenntartása és az élelmiszer-értékláncok átláthatóságának növelése révén növekedjen az élelmezésbiztonság; rámutat, hogy a zöld és digitális átálláshoz szükséges nyersanyagok tekintetében az EU nagymértékben rá van utalva harmadik országokra; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a teljes körűen működő többoldalú kereskedelmi rendszer és a fenntartható és jól végrehajtott tisztességes szabadkereskedelmi megállapodások széleskörű hálózata együttesen alkotják a legjobb és legköltséghatékonyabb módját annak, hogy több gyártási forrás álljon rendelkezésre; hangsúlyozza továbbá, hogy a nyitott kereskedelmi forgalom, a kereskedelmet korlátozó intézkedések mellőzése és a kereskedelmi partnereinkkel való szorosabb együttműködés révén nagyobb ellenálló képesség érhető el; úgy véli, hogy a kereskedelmi partnereinkkel való együttműködés a kereskedelem akadályainak felszámolásához is hasznos lenne; |
| --- | --- |

6.

Multilaterális kereskedelmi rendszer

| 7. | hangsúlyozza az Unió elkötelezettségét a nyílt, szabályokon alapuló multilaterális kereskedelmi rendszer mellett, melynek középpontjában a megreformált WTO áll, javítva annak hatékonyságát, stabilitását és kiszámíthatóságát; felkéri a Bizottságot, hogy más nemzetközi kormányzati intézményekkel, például az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával (UNCTAD) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel (ILO) szoros együttműködésben fokozza szerepvállalását a nemzetközi fórumokon, és törekedjen a WTO, valamint annak tárgyalási funkciója és szabálykönyve ambiciózus korszerűsítésére, megerősítésére és alapvető újraaktiválására, középpontba helyezve a fenntartható fejlődési célokat és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, ugyanakkor biztosítva a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal való összhangot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragaszkodik a WTO Fellebbezési Testületének egy teljes mértékben működőképes, kétszintű vitarendezési rendszert alapul vevő reformjához; hangsúlyozza, hogy amíg a Fellebbezési Testület nem működik megfelelően, az EU-nak hatékonyan ki kell használnia a fellebbezés esetén választottbírósági eljárás alkalmazásáról rendelkező, többoldalú átmeneti megállapodást, és arra bátorítja a WTO többi tagját, hogy vegyenek részt ebben a megállapodásban; felhívja az Uniót, hogy reformálja meg a WTO vitarendezési egyetértési megállapodásának a megtorló intézkedésekről szóló rendelkezéseit annak biztosítása érdekében, hogy csak az érintett és releváns ágazatokat vegyék figyelembe a jogellenes állami támogatásokkal kapcsolatos vitákban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy mélyítse el a stratégiai partnerekkel folytatott nemzetközi együttműködését, és e tekintetben üdvözli az ipari támogatások által okozott torzulások kezelésére és hatékony mérséklésére irányuló, folyamatban lévő megbeszéléseket, tudatában annak, hogy a piactorzító gyakorlatok jelentős negatív hatást gyakorolhatnak a tisztességes versenyre és az egyenlő versenyfeltételekre, valamint hogy keressen megoldásokat a kikényszerített technológiatranszfer megelőzésére; |
| --- | --- |

9.

| 10. | előnyben részesíti a multilaterális megállapodásokat; azonban elismeri, hogy a plurilaterális megállapodások hasznos átmeneti lépések lehetnek a multilaterális megállapodások irányában; e tekintetben tudomásul veszi a közös nyilatkozatra vonatkozó kezdeményezések jelentőségét; hangsúlyozza egy, a halászati támogatásokról szóló kötelező erejű és érvényesíthető megállapodás megkötésének fontosságát, figyelembe véve a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokra gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli az e-kereskedelemről szóló többoldalú megállapodásra irányuló felhívásait, amely segítené a kkv-kat a digitális szakadék áthidalásában és a digitális kereskedelem akadályainak felszámolásában, valamint megkönnyítené az adatok határokon átnyúló kereskedelmi mozgását, teljes mértékben összhangban az uniós adatvédelmi és magánélet-védelmi jogszabályokkal, többek között az általános adatvédelmi rendelettel; felszólít az online fogyasztóvédelem fokozására és a Bizottság szolgálatai közötti együttműködés fokozására a hamisított áruk e-kereskedelemben való észlelésének javítása érdekében; ezzel kapcsolatban várakozásokkal tekint a WTO 2021-ben megtartandó 12. miniszteri konferenciájára, és kéri, hogy 2020 végéig tegyék elérhetővé az egységes szerkezetbe foglalt szöveget; hangsúlyozza, hogy az EU-nak be kell mutatnia egy digitális kereskedelemről szóló stratégiát a Parlament ebben a tárgyban elfogadott 2017-es állásfoglalása alapján, és keresnie kell annak módjait, hogy az EU új nemzetközi szabályokat hozzon létre és mozdítson elő, többek között a kereskedelmi megállapodásokba foglalt konkrét rendelkezéseken keresztül is, támogató digitális környezetet teremtve az uniós vállalkozások számára, és felszámolva a harmadik országokban jelentkező akadályokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon, elemezze és globális és nemzetközi partnereivel kétoldalú szinten számolja fel az új kereskedelmi akadályokat, beleértve az alapvető árukat értinő exportkorlátozást és más torzító tényezőket is, továbbá hogy dolgozzon ki közös kritériumokat a világjárványt követő helyreállításhoz nyújtott, fenntarthatóságorientált támogatásokra; felhívja a Bizottságot, hogy aktualizálja a gyógyszerekről szóló WTO-megállapodást, ugyanakkor tárja fel egy egészségügyi termékekkel kapcsolatos szélesebb körű többoldalú kezdeményezés lehetőségeit; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS) rugalmassági mechanizmusait optimálisan lehessen felhasználni a kritikus fontosságú gyógyászati termékek esetében, és hogy az EU kétoldalú megállapodásainak rendelkezései ne gyakoroljanak negatív hatást ezekre a rugalmassági mechanizmusokra; |
| --- | --- |

12.

A stratégiai partnerekkel fennálló kapcsolatok

| 13. | rámutat, hogy az Egyesült Államok az EU legfontosabb kereskedelmi partnere; megjegyzi, hogy e kapcsolatot jelenleg feszültségek jellemzik; pozitív fejleménynek tekinti az Egyesült Államokkal kötött, vámcsökkentési csomagról szóló megállapodást és sürgeti a Bizottságot, hogy e lendületre alapozva építsen ki egy pozitív, a vámcsökkentésen túlmutató EU–USA kereskedelmi menetrendet, mivel egy átfogó együttműködési megállapodás különösen előnyös lenne, ugyanis megkönnyítené a kölcsönös gazdasági talpra állást és a kereskedelem útjában álló akadályok felszámolását, és olyan új együttműködési területek kialakítását, mint amilyen a kereskedelem, a technológiák és a digitális adózás, többek között az OECD keretében; arra bátorítja a Bizottságot, hogy érjen el haladást a szabályozási értékelések terén, amelyek különösen a kkv-k számára kedveznének; határozottan támogatja a stratégiai kihívások globális szintű kezelése terén az Egyesült Államokkal folytatott együttműködést; sürgeti az Egyesült Államokat, hogy a jövőbeli EU–USA együttműködés megkönnyítése érdekében csatlakozzon újra a Párizsi Megállapodáshoz; kéri az Egyesült Államokat, hogy szüntesse meg a 2017 óta bevezetett vámokat; tudomásul veszi a WTO legutóbbi, régóta várt ítéletét az Airbus–Boeing vitáról, és hangsúlyozza a tárgyalásos megoldás fontosságát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ambiciózus előrelépésre szólít fel a Kínával kötendő átfogó beruházási megállapodásról szóló tárgyalások során a viszonosság sürgető szükségességének kezelése érdekében, többek között a közbeszerzési piachoz való hozzáférés és az egyenlő versenyfeltételekkel kapcsolatos egyéb lezáratlan kérdések, például a kínai állami tulajdonú vállalkozások piactorzító gyakorlatai vagy a kényszerített technológiatranszferek, a közös vállalkozásra vonatkozó követelmények és a megkülönböztetésmentes bánásmód tekintetében; hangsúlyozza egy olyan, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló ambiciózus fejezet beiktatásának fontosságát, amely védi az emberi jogokat – többek között az alapvető munkaügyi normákat –, előmozdítja a környezetvédelmi normákat és a Párizsi Megállapodással összhangban küzd az éghajlatváltozás ellen; hangsúlyozza az EU Kínával mint versenytárssal, partnerrel és rendszerszintű riválissal fenntartott stratégiai kapcsolatának fontosságát; felhívja ezért a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy egységesen lépjenek fel; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy az Egyesült Királysághoz fűződő kapcsolatokért felelős munkacsoport mintájára hozzon létre egy Kínával foglalkozó munkacsoportot, hogy minden szinten és minden formában biztosítsa az üzenetek egységességét és koherenciáját annak érdekében, hogy Kínával szemben közös és egységes uniós politika érvényesüljön; hangsúlyozza, hogy az EU kereskedelmi és beruházási kapcsolatai megkövetelik az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartását; mély aggodalmának ad hangot az ujgurok kínai gyárakban történő kizsákmányolásáról szóló jelentések miatt, és hangsúlyozza, hogy ki kell tiltani az uniós piacról az átnevelőtáborokban gyártott termékeket; felszólítja a Bizottságot, hogy a Tajvannal való tárgyalások mihamarabbi hivatalos megkezdése érdekében készítsen megalapozó tanulmányt és hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a világjárvány összefüggésében, különösen Afrikát illetően, valamint az Unió új Afrika-stratégiája fényében új megközelítéseket kell elfogadni a gazdasági, kereskedelmi és üzleti kapcsolatok átalakítására a szolidaritás és az együttműködés elvein, valamint az EU fejlesztési politikájával való koherencián alapuló tisztességes és etikus kereskedelem előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

Horizontális kérdések

| 16. | hangsúlyozza, hogy a globális piacok a kkv-k számára a növekedés kulcsfontosságú forrásai; megjegyzi ugyanakkor, hogy mindössze 600 000 kkv exportál árukat az Unión kívülre; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a kkv-kat azáltal, hogy a kereskedelmi megállapodásokba rendszeresen beilleszt egy rájuk vonatkozó fejezetet, és biztosítja ezek végrehajtását, nem növelve az adminisztratív és szabályozási terheket, és a tagállamok kereskedelmi kamaráival és más kereskedelmi támogató szerveivel szorosan együttműködve támogatja az ilyen megállapodások kkv-k általi kihasználását; sürgeti a Bizottságot, hogy foglalkozzon azzal a kérdéssel, hogy milyen költségekkel jár a kkv-k számára a kereskedelmet érintő, egyre összetettebb jogszabályoknak való megfelelés; kéri a Bizottságot, hogy új tájékoztató portálok létrehozásakor vagy a már meglévők fejlesztésekor a lehető legkorábbi szakaszban lépjen kapcsolatba a vállalkozásokkal annak érdekében, hogy a kkv-k információs igényeit gyakorlatias módon ki lehessen elégíteni; üdvözli e tekintetben a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a 2020. márciusi kkv-stratégia keretében növeljék a kkv-knak nyújtott célzott támogatást; üdvözli a nemrégiben elindított Access2Markets eszközt, és azon belül a származási szabályokra vonatkozó önértékelési eszközt (ROSA) is, és felkéri az összes érdekelt felet, hogy adjanak visszajelzést a Bizottságnak, hogy az eszközt folyamatosan frissíteni lehessen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meggyőződése, hogy az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez, a jó kormányzás előmozdításához, valamint a globális ellátási láncokon belüli nyomonkövethetőség és elszámoltathatóság javításához, egyenlő versenyfeltételek teremtése révén az Unió nemzetközi versenyképességének erősítéséhez, és a harmadik országok alacsonyabb szintű normáiból, valamint a nemzetközi kereskedelemben tapasztalható szociális és környezeti dömpingből eredő tisztességtelen versenyelőnyök mérsékléséhez az egységes piacon tevékenykedő uniós és külföldi vállalkozások teljes ellátási lánca vonatkozásában kötelező, uniós szintű horizontális átvilágítási jogszabályokra van szükség; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a károkozás kockázatát és a vállalkozás méretét, szem előtt tartva ugyanakkor az arányosság elvét is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | várakozással tekint a Bizottság javaslatára az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusról, amelynek teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a WTO-val, és hatásvizsgálaton kell alapulnia; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az EU versenyképességét, különös tekintettel a többi nemzetközi partner költségeire, kockázataira és törekvéseire, és tegyen javaslatot egy olyan átlátható mechanizmusra, amely a meglévő kibocsátásáthelyezési intézkedésekkel párhuzamosan tud működni, stabil és biztos jogi keretet biztosítva az európai iparágak számára; hangsúlyozza, hogy ipari stratégiánkba további hasonló javaslatokat kell beépíteni annak érdekében, hogy az iparágakat tiszta és versenyképes termékek előállítására ösztönözzük; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki ötleteket, figyelembe véve többek között a kereskedelemről, a társadalmi-gazdasági hatásokról és a fenntartható fejlődésről szóló holland és francia informális dokumentumot; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy utólagos hatásvizsgálat és felülvizsgálati záradékok alkalmazásának lehetőségét annak érdekében, hogy a meglévő szabadkereskedelmi megállapodásokat összhangba hozza az európai zöld megállapodással, és terjesszen elő olyan új kezdeményezéseket, amelyek a kereskedelempolitikát használják nagyra törő éghajlat-politikai célkitűzéseink elérésének elősegítésére, beleértve egy WTO-n belüli új éghajlatváltozási és kereskedelmi kezdeményezést, amely a környezetvédelmi termékekről szóló megállapodásra vonatkozó megbízatásra épül, és kiterjeszti hatályát a zöld szolgáltatások kereskedelmére, előmozdítva a zöld termékek fejlesztését és visszaszorítva a barna termékeket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre és mozdítsa elő a meglévő szabadkereskedelmi megállapodásokat és biztosítsa hatékony végrehajtásukat, beleértve a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló, végrehajtható fejezeteket, és biztosítsa, hogy az előnyök mindenkihez eljussanak; rámutat, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek végrehajthatóságát jelentősen javítani lehetne különböző végrehajtási módszerek révén, és hogy a Bizottságnak végső megoldásként meg kellene vizsgálnia egy szankciókon alapuló mechanizmus lehetőségét; támogatja a Bizottság ügyvezető alelnöke és kereskedelempolitikáért felelős biztosa, Dombrovskis úr azon kötelezettségvállalását, hogy a kezdetektől fogva együttműködik a Parlamenttel a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó 15 pontos cselekvési terv felülvizsgálatát illetően; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a holland és francia informális dokumentumban szereplő elképzeléseket és egyéb módokat arra, hogy e fejezetek végrehajtására részletesebb szabályok alapján kerülhessen sor; üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy minden jövőbeli kereskedelmi megállapodás alapvető részévé teszi a Párizsi Megállapodás rendelkezéseinek betartását; olyan kiegészítő intézkedéseket kér, mint például az emberi jogok súlyos megsértésével, többek között a kényszermunkával vagy gyermekmunkával kapcsolatos termékek behozatalának tilalma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy időben fogadja el az általános vámkedvezmény-rendszer alkalmazásáról szóló új rendeletre irányuló javaslatot, lehetőség szerint a GSP+ rendszer mellett elkötelezett országok számának növelése céljából; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fő kereskedelmi partnerekkel együtt foglalkozzanak a versenyellenes gyakorlatokkal, és teremtsenek egyenlő versenyfeltételeket a vállalkozások számára a Covid19-világjárványból való kilábalás feltételeinek megteremtése és a fenntartható gazdaságra való globális átállás lehetővé tétele érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsan lépjen fel, és a kár bekövetkeztét követően mielőbb indítson vizsgálatokat annak biztosítása érdekében, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ne ássák alá az európai gazdasági szereplők versenyképességét és foglalkoztatási szintjét, különös tekintettel a kkv-k sajátos igényeire; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli az újonnan kinevezett kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselőt, és úgy véli, hogy az EU és a WTO megállapodásainak, köztük a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteiknek, valamint a kereskedelmi jogszabályoknak – köztük a hatékonyabb, rugalmasabb és reagálóképesebb piacvédelmi eszközöknek – a következetes végrehajtása és érvényesítése alapvető fontosságú az EU hitelességének és értékeinek, valamint a tisztességesebb kereskedelemre vonatkozó menetrendjének megőrzéséhez; felszólítja az újonnan kinevezett kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselőt, hogy működjön együtt az Európai Parlamenttel annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi partnerek által a ratifikálás előtt tett kötelezettségvállalásokat betartsák; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a küldöttségek szerepét az Unió kereskedelmi és együttműködési menetrendjének a szakpolitikai koherencia teljes körű tiszteletben tartása melletti végrehajtásában és a Bizottság különböző szolgálatait magában foglaló összehangolt megközelítés biztosításában (pl. a harmadik országokba irányuló, ágazatokon átnyúló kereskedelmi missziók tekintetében); |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy alapos vizsgálatokat követően segítse elő a kereskedelmi és beruházási eszköztár bizonyított hiányosságainak felszámolásához szükséges lépések megtételét, beleértve a blokkoló intézkedésekről szóló rendeletnek a tagállamok területi szuverenitását jelentősen sértő szankciókkal szembeni felülvizsgálatára irányuló új jogalkotási javaslatot, valamint hogy vezessen be egy új eszközt a harmadik országok kényszerítő intézkedéseinek megakadályozására és ellensúlyozására, amelyet hatásvizsgálat előz meg; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri, hogy a nemzetközi közbeszerzési eszközről szóló tárgyalások haladjanak előre a viszonosság erőteljesebb alkalmazásának biztosítása érdekében az uniós vállalkozások számára a nemzetközi közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés során, megőrizve ugyanakkor annak lehetőségét, hogy a közbeszerzést eszközként használják a sikeres éghajlatvédelmi átálláshoz, különösen a fejlődő országokban, megújított többoldalú megközelítés révén; üdvözli a külföldi támogatásokról szóló fehér könyvet mint a piacvédelmi intézkedések szükséges kiegészítő eszközét, és várakozással tekint a 2021. januári bizottsági jogalkotási javaslat elé, amelynek célja, hogy megvédje az uniós vállalkozásokat a belső és a globális piac torzulásaitól, ugyanakkor hangsúlyozza a szabad és tisztességes verseny fontosságát; felszólítja továbbá az összes tagállamot, hogy használjanak fel minden rendelkezésre álló eszközt, többek között az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról szóló (EU) 2019/452 rendeletet, hogy a szükségtelen és káros gazdasági függőségek elkerülése érdekében felmérjék a létfontosságú uniós infrastruktúrák biztonságát fenyegető potenciális beruházásokat és felvásárlásokat, különösen az olyan stratégiai ágazatokban, mint az egészségügy, a közművek, a mobilitás, valamint az információs és kommunikációs technológia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a multilaterális beruházási bíróságra irányuló tárgyalásokon elért haladást; megjegyzi, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer a multilaterális beruházási bíróság felé kell, hogy vezessen; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok rendkívül lassan haladnak az EU-n belüli kétoldalú beruházási megállapodások felszámolása terén, és sürgeti a Bizottságot, hogy adott esetben tegyen lépéseket az Európai Unió Bíróságának az Achmea-ügyben hozott ítéletével összhangban; felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa az Unión belüli befektetésvédelemmel és a befektetések elősegítését szolgáló kerettel kapcsolatos munkáját; támogatja az Energia Charta Egyezményről az európai zöld megállapodással összhangban folyó tárgyalásokat, amelynek lehetővé kell tennie a klímasemlegesség elérését, amelynek célja a hagyományos fosszilistüzelőanyag-technológiákba történő beruházások védelmének fokozatos megszüntetése; aggodalmát fejezi ki a beruházó és állam közötti vitarendezés és az Energia Charta Egyezményhez kapcsolódó ügyek száma miatt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdések fontosságát; hangsúlyozza, hogy az uniós szabadkereskedelmi megállapodások előmozdíthatják a nemek közötti egyenlőséget, megerősíthetik a nők gazdasági helyzetét a harmadik országokban, és javíthatják a nők életszínvonalát az uniós szabadkereskedelmi megállapodások hatálya alá tartozó valamennyi iparágban; megjegyzi, hogy a nők a szabad és tisztességes kereskedelmi megállapodások hasznaiból kevesebb mint kétötöd részben részesülnek a létrehozott munkahelyek tekintetében, és hangsúlyozza, hogy a nőket aránytalanul sújthatja a jelenlegi gazdasági válság; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozdítsák elő és támogassák egy nemek közötti egyenlőségről szóló külön fejezet beillesztését az EU kereskedelmi és beruházási megállapodásaiba; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a belső tanácsadó csoportok által a nemzetközi kereskedelempolitika javítása érdekében tett javaslatok nyomon követését, a Bizottságot és a tagállamokat pedig arra, hogy az átláthatóság növelése és a polgárok, a nem kormányzati szervezetek, a szakszervezetek és a vállalkozások – különösen a kkv-k – tudatosságának növelése érdekében nyújtsanak jobb tájékoztatást az uniós kereskedelempolitika előnyeiről és hatásairól mindenki számára, mivel fontos, hogy valamennyi érdekelt fél pontos tájékoztatást kapjon; ezzel összefüggésben emlékeztet az Európai Parlament az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. és 218. cikkében rögzített jogainak, valamint az intézményközi párbeszédnek mint a folyamatban lévő megbeszélésekhez való hozzájárulásnak és a pozitív lezárás elérésének a fontosságára; emlékeztet a Parlament kereskedelempolitikai társjogalkotói szerepére és a tárgyalások, valamint a kereskedelmi megállapodások hatékony végrehajtásának ellenőrzésében betöltött szerepére, továbbá a Parlament által az EUMSZ 225. cikke alapján elfogadott jogalkotási kezdeményezésekről szóló állásfoglalások támogatása érdekében a Bizottság elnöke által tett kötelezettségvállalásokra; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  HL C 101., 2018.3.16., 30. o.

(2)  HL C 369., 2018.10.11., 22. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0078.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0212.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0252.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0321.

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2020. november 24., szerda

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/161 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/161

---

P9_TA(2020)0310

Julia Laffranque kinevezése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba

Az Európai Parlament 2020. november 24-i határozata Julia Laffranque-nak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2020/2238(INS))

(2021/C 425/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkének második bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkének második bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság javaslatára (B9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság javaslatára (B9-0368/2020),

| A. | mivel Julia Laffranque megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke második bekezdésében megállapított feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Julia Laffranque megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke második bekezdésében megállapított feltételeknek,

| 1. | javasolja Julia Laffranque bizottsági taggá történő kinevezését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bíróság elnökének. |
| --- | --- |

2.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2020. november 23., kedd

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/162 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/162

---

P9_TA(2020)0308

A tagállamok bíróságai között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő együttműködés ***II

Az Európai Parlament 2020. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok bíróságai között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (bizonyításfelvétel) (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2021/C 425/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09889/2/2020 – C9-0357/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09889/2/2020 – C9-0357/2020),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0378) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0378) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0225/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0225/2020),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 62., 2019.2.15., 56. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0103.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/163

---

P9_TA(2020)0309

A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése***II

Az Európai Parlament 2020. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (iratkézbesítés) (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2021/C 425/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09890/2/2020 – C9-0356/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09890/2/2020 – C9-0356/2020),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0379) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0379) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0222/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0222/2020),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 62., 2019.2.15., 56. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0104.

---

2020. november 24., szerda

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/164

---

P9_TA(2020)0311

Frank Eldersonnak az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezése

Az Európai Parlament 2020. november 24-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

(Konzultáció)

(2021/C 425/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács 2020. október 9-i ajánlására (N9-0055/2020) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2020. október 9-i ajánlására (N9-0055/2020) (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0331/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0331/2020),

| — | tekintettel az uniós gazdasági és monetáris ügyekkel kapcsolatos pozíciók jelöltjei közötti nemi egyensúlyról szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós gazdasági és monetáris ügyekkel kapcsolatos pozíciók jelöltjei közötti nemi egyensúlyról szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Központi Bank elnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról szóló, 2019. szeptember 17-i határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank elnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról szóló, 2019. szeptember 17-i határozatára (3),

| — | tekintettel az Európai Központi Bank Igazgatósága két tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásokról szóló, 2019. december 17-i határozataira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank Igazgatósága két tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásokról szóló, 2019. december 17-i határozataira (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 130. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 130. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0218/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0218/2020),

| A. | mivel az Európai Tanács 2020. október 14-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Frank Eldersonnak 2020. december 15-től, nyolcéves hivatali időre az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács 2020. október 14-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Frank Eldersonnak 2020. december 15-től, nyolcéves hivatali időre az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezéséről;

| B. | mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek, valamint az Európai Központi Banknak a Szerződés 130. cikkéből következő teljes függetlensége követelménye szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek, valamint az Európai Központi Banknak a Szerződés 130. cikkéből következő teljes függetlensége követelménye szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait;

| C. | mivel a bizottság a továbbiakban – 2020. november 9-én – meghallgatta a jelöltet, aki a meghallgatáson nyitóbeszédet tartott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a bizottság a továbbiakban – 2020. november 9-én – meghallgatta a jelöltet, aki a meghallgatáson nyitóbeszédet tartott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| D. | mivel az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa az Európai Központi Bank Igazgatóságának tagjaiból és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak 19 elnökéből áll, amelyek pénzneme az euró; mivel ez utóbbiak eddig mind férfiak; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa az Európai Központi Bank Igazgatóságának tagjaiból és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak 19 elnökéből áll, amelyek pénzneme az euró; mivel ez utóbbiak eddig mind férfiak;

| E. | mivel a Parlament többször hangot adott elégedetlenségének az Európai Központi Bank Igazgatósága tagjainak kinevezési eljárásával kapcsolatban, és e tekintetben az eljárások javítására szólított fel; mivel a Parlament kérte, hogy kellő időben kapja meg az előválogatott jelöltek legalább két nevet tartalmazó, a nemek közötti egyensúlynak eleget tevő listáját; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament többször hangot adott elégedetlenségének az Európai Központi Bank Igazgatósága tagjainak kinevezési eljárásával kapcsolatban, és e tekintetben az eljárások javítására szólított fel; mivel a Parlament kérte, hogy kellő időben kapja meg az előválogatott jelöltek legalább két nevet tartalmazó, a nemek közötti egyensúlynak eleget tevő listáját;

| F. | mivel a Parlament 2019. szeptember 17-én kedvező véleményt adott a Tanács azon ajánlásáról, hogy Christine Lagarde-ot nevezzék ki az Európai Központi Bank első női elnökévé; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament 2019. szeptember 17-én kedvező véleményt adott a Tanács azon ajánlásáról, hogy Christine Lagarde-ot nevezzék ki az Európai Központi Bank első női elnökévé;

| G. | mivel a Parlament 2019. december 17-én kedvező véleményt nyilvánított Fabio Panettának és Isabel Schnabelnek az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásokról; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament 2019. december 17-én kedvező véleményt nyilvánított Fabio Panettának és Isabel Schnabelnek az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásokról;

| H. | mivel a nők továbbra is alulreprezentáltak az Európai Központi Bank Kormányzótanácsában; mivel a Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok nem vették komolyan a fenti kérést, és mivel felszólítja a nemzeti és uniós intézményeket, hogy a következő jelölések során aktívan törekedjenek a nemek közötti egyensúly elérésére; |
| --- | --- |

H.

mivel a nők továbbra is alulreprezentáltak az Európai Központi Bank Kormányzótanácsában; mivel a Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok nem vették komolyan a fenti kérést, és mivel felszólítja a nemzeti és uniós intézményeket, hogy a következő jelölések során aktívan törekedjenek a nemek közötti egyensúly elérésére;

| I. | mivel valamennyi uniós és nemzeti intézménynek és szervnek konkrét intézkedéseket kell tennie a nemek közötti egyensúly biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

I.

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Frank Eldersonnak az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 338., 2020.10.12., 2. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0211.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0008.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0093 és P9_TA(2019)0094.

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/166 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/166

---

P9_TA(2020)0312

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele: segítség Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban, valamint előlegek Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

(2021/C 425/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0960 – C9-0318/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0960 – C9-0318/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0221/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0221/2020),

| 1. | üdvözli a döntést, amely kifejezi az Unió szolidaritását a természeti katasztrófák és a 2020 elején a Covid19-világjárvány okozta népegészségügyi válság által sújtott uniós polgárokkal és régiókkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van az Európai Unió Szolidaritási Alapján keresztüli pénzügyi támogatás elérhetővé tételére az érintett régiók számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2021/75 határozattal.)

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/168

---

P9_TA(2020)0313

9. számú költségvetés-módosítási tervezet a 2020. évi általános költségvetéshez: segítség Horvátországnak, Lengyelországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak

Az Európai Parlament 2020. november 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó, 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, amely a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló javaslatot kíséri (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

(2021/C 425/24)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2019. november 27-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2019. november 27-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2020. október 9-én elfogadott, 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2020)0961), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2020. október 9-én elfogadott, 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2020)0961),

| — | tekintettel a Tanács által 2020. október 30-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2020. november 3-án továbbított, a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12522/2020 – C9-0341/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2020. október 30-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2020. november 3-án továbbított, a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (12522/2020 – C9-0341/2020),

| — | tekintettel a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0960),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0223/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0223/2020),

| A. | mivel a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának javasolt igénybevételére vonatkozik, hogy támogatást nyújtson Horvátországnak és Lengyelországnak a 2020 során e tagállamokban bekövetkezett természeti katasztrófákat követően, valamint előleget biztosítson hét tagállamnak – nevezetesen Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának, Spanyolországnak – a Covid19-járvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzetre válaszul; |
| --- | --- |

A.

mivel a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának javasolt igénybevételére vonatkozik, hogy támogatást nyújtson Horvátországnak és Lengyelországnak a 2020 során e tagállamokban bekövetkezett természeti katasztrófákat követően, valamint előleget biztosítson hét tagállamnak – nevezetesen Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának, Spanyolországnak – a Covid19-járvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzetre válaszul;

| B. | mivel ennek következtében a Bizottság javasolja a 2020. évi költségvetés módosítását és a 13 06 01. költségvetési sor (Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak egyaránt 823 548 633 EUR-val történő megemelését; |
| --- | --- |

B.

mivel ennek következtében a Bizottság javasolja a 2020. évi költségvetés módosítását és a 13 06 01. költségvetési sor (Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak egyaránt 823 548 633 EUR-val történő megemelését;

| C. | mivel Horvátország a 2012/2002/EK rendelet (6) 4a. cikkének megfelelően előleg kifizetését kérte, és 2020. augusztus 10-én a Bizottság az Unió várható pénzügyi hozzájárulásából 88 951 877 EUR-nak megfelelő előleget ítélt oda; mivel a 2020. évi költségvetésben eredetileg rendelkezésre álló előlegkifizetések előirányzatait már teljes mértékben felhasználták, a Bizottság javasolja a szükséges kiegészítő források igénybevételét az Európai Unió Szolidaritási Alapjára megállapított éves felső határon belül; |
| --- | --- |

C.

mivel Horvátország a 2012/2002/EK rendelet (6) 4a. cikkének megfelelően előleg kifizetését kérte, és 2020. augusztus 10-én a Bizottság az Unió várható pénzügyi hozzájárulásából 88 951 877 EUR-nak megfelelő előleget ítélt oda; mivel a 2020. évi költségvetésben eredetileg rendelkezésre álló előlegkifizetések előirányzatait már teljes mértékben felhasználták, a Bizottság javasolja a szükséges kiegészítő források igénybevételét az Európai Unió Szolidaritási Alapjára megállapított éves felső határon belül;

| D. | mivel a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet javasolja, hogy mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok tekintetében 734 596 756 EUR-t vezessenek be a 2020. évi költségvetésbe, a Horvátországnak már kifizetett 88 951 877 EUR összegű előleg levonása után; |
| --- | --- |

D.

mivel a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet javasolja, hogy mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok tekintetében 734 596 756 EUR-t vezessenek be a 2020. évi költségvetésbe, a Horvátországnak már kifizetett 88 951 877 EUR összegű előleg levonása után;

| E. | mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott speciális eszköz, és a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret felső határai felett kell szerepeltetni a költségvetésben; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott speciális eszköz, és a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret felső határai felett kell szerepeltetni a költségvetésben;

| 1. | tudomásul veszi a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 8/2020. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(2)  HL L 57., 2020.2.27.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(6)  A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/170

---

P9_TA(2020)0316

A fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti eljárások***II

Az Európai Parlament 2020. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti keresetekről és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2021/C 425/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09573/1/2020 – C9-0355/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09573/1/2020 – C9-0355/2020),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. szeptember 20-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. szeptember 20-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. október 10-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. október 10-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0184) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0184) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0224/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0224/2020),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 440., 2018.12.6., 66. o.

(2)  HL C 461., 2018.12.21., 232. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0222.

---

2020. november 25., csütörtök

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/171

---

P9_TA(2020)0317

A pénzügyi eszközök piacai: a tájékoztatási követelmények, termékirányítási követelmények és pozíciólimitek módosítása a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás elősegítése érdekében ***I

Az Európai Parlament 2020. november 25-én elfogadott módosításai a 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2020)0280 – C9-0210/2020) – 2020/0152(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Módosítás 9 eltérő rendelkezés hiányában

(2021/C 425/26)

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

A 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 53. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány rendkívüli mértékben sújtja a tagállamok lakosságát, vállalkozásait, egészségügyi rendszereit és gazdaságait
  , valamint pénzügyi rendszereit
  . Az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló 2020. május 27-i, „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című közleményében (2) a Bizottság hangsúlyozta, hogy a likviditás és a forráshoz jutás folyamatos kihívást jelent majd a következő hónapokban. Emiatt létfontosságú, hogy
  a bürokráciának
  a meglévő pénzügyi jogszabályok
  korlátozott körű
  , célzott módosítása
  révén megvalósuló csökkentése
  támogassa a Covid19-világjárvány által okozott súlyos gazdasági sokk utáni helyreállítást.
  A módosításoknak ezért összességében arra kell irányulniuk, hogy felszámolják a szükségtelen bürokráciát, és a gazdasági zavarok mérséklése érdekében eredményesnek ítélt átmeneti kivételeket vezessenek be. A módosításoknak el kell kerülniük az olyan változtatásokat, amelyek több terhet rónak a szektorra, és a bonyolult jogalkotási kérdések megoldását a MIFID II. tervezett felülvizsgálatára kell hagyniuk.
  Az intézkedéscsomag elfogadására „tőkepiaci helyreállítási csomag” néven kerül sor. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány rendkívüli mértékben sújtja a tagállamok lakosságát, vállalkozásait, egészségügyi rendszereit és gazdaságait
  , valamint pénzügyi rendszereit
  . Az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló 2020. május 27-i, „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című közleményében (2) a Bizottság hangsúlyozta, hogy a likviditás és a forráshoz jutás folyamatos kihívást jelent majd a következő hónapokban. Emiatt létfontosságú, hogy
  a bürokráciának
  a meglévő pénzügyi jogszabályok
  korlátozott körű
  , célzott módosítása
  révén megvalósuló csökkentése
  támogassa a Covid19-világjárvány által okozott súlyos gazdasági sokk utáni helyreállítást.
  A módosításoknak ezért összességében arra kell irányulniuk, hogy felszámolják a szükségtelen bürokráciát, és a gazdasági zavarok mérséklése érdekében eredményesnek ítélt átmeneti kivételeket vezessenek be. A módosításoknak el kell kerülniük az olyan változtatásokat, amelyek több terhet rónak a szektorra, és a bonyolult jogalkotási kérdések megoldását a MIFID II. tervezett felülvizsgálatára kell hagyniuk.
  Az intézkedéscsomag elfogadására „tőkepiaci helyreállítási csomag” néven kerül sor.

| (2) | A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) elfogadására 2014-ben, a 2007–2008-ban kibontakozó pénzügyi válság nyomán került sor. Az irányelv számottevő mértékben megerősítette az Unió pénzügyi rendszerét, és az Unió egészében garantálta a befektetők fokozott védelmét. Mérlegelni
  lehet
  a szabályozás összetettségének és a befektetési vállalkozások megfelelési költségeinek csökkentésére, valamint a versenytorzulás kiküszöbölésére irányuló további erőfeszítéseket
  , feltéve hogy ezzel egyidejűleg megfelelően figyelembe veszik a befektetők védelmét
  . |
| --- | --- |

(2)

A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) elfogadására 2014-ben, a 2007–2008-ban kibontakozó pénzügyi válság nyomán került sor. Az irányelv számottevő mértékben megerősítette az Unió pénzügyi rendszerét, és az Unió egészében garantálta a befektetők fokozott védelmét. Mérlegelni
  lehet
  a szabályozás összetettségének és a befektetési vállalkozások megfelelési költségeinek csökkentésére, valamint a versenytorzulás kiküszöbölésére irányuló további erőfeszítéseket
  , feltéve hogy ezzel egyidejűleg megfelelően figyelembe veszik a befektetők védelmét
  .

| (3) | A befektetők védelmét célzó követelményeket illetően a 2014/65/EU irányelv nem teljesítette maradéktalanul azt a célkitűzését, hogy az intézkedések kellő mértékben figyelembe vegyék az egyes befektető-kategóriák (lakossági ügyfelek, szakmai ügyfelek és jogosult szerződő felek) sajátosságait. Egyes követelmények nem minden esetben fokozták a befektetők védelmét, sőt időnként inkább hátráltatták a befektetési döntések végrehajtását.
  A befektetővédelem jobb erősítése érdekében döntő fontosságú, hogy az alkalmasság értékelése során figyelembe vegyék a lakossági befektetők adósságszintjét, különös tekintettel a fogyasztói adósságállomány Covid19-világjárvány miatt emelkedő szintjére. Emellett a 2014/65/EU
  irányelv bizonyos
  követelményeit módosítani lehetne
  a befektetési szolgáltatások nyújtásának megkönnyítése és a befektetési tevékenységek teljesítményének javítása
  érdekében, feltéve hogy a módosításra kiegyensúlyozott módon kerül sor, amely maradéktalanul védi a befektetőket
  . |
| --- | --- |

(3)

A befektetők védelmét célzó követelményeket illetően a 2014/65/EU irányelv nem teljesítette maradéktalanul azt a célkitűzését, hogy az intézkedések kellő mértékben figyelembe vegyék az egyes befektető-kategóriák (lakossági ügyfelek, szakmai ügyfelek és jogosult szerződő felek) sajátosságait. Egyes követelmények nem minden esetben fokozták a befektetők védelmét, sőt időnként inkább hátráltatták a befektetési döntések végrehajtását.
  A befektetővédelem jobb erősítése érdekében döntő fontosságú, hogy az alkalmasság értékelése során figyelembe vegyék a lakossági befektetők adósságszintjét, különös tekintettel a fogyasztói adósságállomány Covid19-világjárvány miatt emelkedő szintjére. Emellett a 2014/65/EU
  irányelv bizonyos
  követelményeit módosítani lehetne
  a befektetési szolgáltatások nyújtásának megkönnyítése és a befektetési tevékenységek teljesítményének javítása
  érdekében, feltéve hogy a módosításra kiegyensúlyozott módon kerül sor, amely maradéktalanul védi a befektetőket
  .

| (4) | A termékirányítási követelmények korlátozhatják a vállalati kötvények értékesítését. A kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvények általában biztonságos és egyszerű terméknek tekinthetők, amelyek a lakossági ügyfelek számára is alkalmasak. Olyan esetekben, amikor a kibocsátó a lejárat előtti visszafizetés mellett dönt, a kiegészítési záradék védelmet nyújt a befektetőknek a veszteségekkel szemben azáltal, hogy garantálja a befektetők részére azon kamatszelvények nettó jelenértékének a kifizetését, amelyekre akkor lettek volna jogosultak, ha a kötvény lejárat előtti beváltására nem kerül sor. Ezért a kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvényeket ki kell vonni a termékirányítási követelmények hatálya alól. |
| --- | --- |

(4)

A termékirányítási követelmények korlátozhatják a vállalati kötvények értékesítését. A kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvények általában biztonságos és egyszerű terméknek tekinthetők, amelyek a lakossági ügyfelek számára is alkalmasak. Olyan esetekben, amikor a kibocsátó a lejárat előtti visszafizetés mellett dönt, a kiegészítési záradék védelmet nyújt a befektetőknek a veszteségekkel szemben azáltal, hogy garantálja a befektetők részére azon kamatszelvények nettó jelenértékének a kifizetését, amelyekre akkor lettek volna jogosultak, ha a kötvény lejárat előtti beváltására nem kerül sor. Ezért a kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvényeket ki kell vonni a termékirányítási követelmények hatálya alól.

| (5) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a 2014/65/EU irányelv szerinti ösztönzők és a költségekre és díjakra vonatkozó tájékoztatási követelmények hatásával kapcsolatban közzétett véleményezési felhívás, valamint a Bizottság nyilvános konzultációja egyaránt megerősítette, hogy a szakmai ügyfelek és a jogosult szerződő felek nem igénylik a költségekre vonatkozó szabványos és kötelező tájékoztatást, mivel a szükséges információkhoz már a szolgáltatójukkal folytatott tárgyalások során is hozzájutnak. Ezek az információk az igényeikre szabottak, és gyakran részletesebbek is. Ezért a jogosult szerződő feleket és a szakmai ügyfeleket mentesíteni kell a költségekre és díjakra vonatkozó tájékoztatási követelmények alól, kivéve a befektetési tanácsadási és portfóliókezelési szolgáltatások tekintetében, ugyanis a befektetési tanácsadási és portfóliókezelési jogviszonyt létesítő szakmai ügyfelek e téren nem feltétlenül rendelkeznek elégséges szaktudással és ismeretekkel ahhoz, hogy mentesülhessenek a költségekre és díjakra vonatkozó tájékoztatási követelmények alól. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a 2014/65/EU irányelv szerinti ösztönzők és a költségekre és díjakra vonatkozó tájékoztatási követelmények hatásával kapcsolatban közzétett véleményezési felhívás, valamint a Bizottság nyilvános konzultációja egyaránt megerősítette, hogy a szakmai ügyfelek és a jogosult szerződő felek nem igénylik a költségekre vonatkozó szabványos és kötelező tájékoztatást, mivel a szükséges információkhoz már a szolgáltatójukkal folytatott tárgyalások során is hozzájutnak. Ezek az információk az igényeikre szabottak, és gyakran részletesebbek is. Ezért a jogosult szerződő feleket és a szakmai ügyfeleket mentesíteni kell a költségekre és díjakra vonatkozó tájékoztatási követelmények alól, kivéve a befektetési tanácsadási és portfóliókezelési szolgáltatások tekintetében, ugyanis a befektetési tanácsadási és portfóliókezelési jogviszonyt létesítő szakmai ügyfelek e téren nem feltétlenül rendelkeznek elégséges szaktudással és ismeretekkel ahhoz, hogy mentesülhessenek a költségekre és díjakra vonatkozó tájékoztatási követelmények alól.

| (6) | Fennálló ügyfélkapcsolat esetén a befektetési vállalkozások jelenleg kötelesek költség-haszon elemzést végezni az olyan portfóliótevékenységekre vonatkozóan, amelyek során pénzügyi eszközök közötti váltásra kerül sor. Ennélfogva a befektetési vállalkozások kötelesek beszerezni a szükséges információkat az ügyféltől, és bizonyítaniuk kell azt, hogy a váltással járó hasznok meghaladják annak költségeit. Miután az eljárás túlzottan megterheli a jellemzően gyakran váltó szakmai ügyfeleket, mentesíteni kell őket a követelmény alól, ugyanakkor fenn kell tartani számukra a választható alkalmazás lehetőségét. Szem előtt tartva, hogy a lakossági ügyfelek fokozott védelmet igényelnek, a lehetőséget a szakmai ügyfelekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(6)

Fennálló ügyfélkapcsolat esetén a befektetési vállalkozások jelenleg kötelesek költség-haszon elemzést végezni az olyan portfóliótevékenységekre vonatkozóan, amelyek során pénzügyi eszközök közötti váltásra kerül sor. Ennélfogva a befektetési vállalkozások kötelesek beszerezni a szükséges információkat az ügyféltől, és bizonyítaniuk kell azt, hogy a váltással járó hasznok meghaladják annak költségeit. Miután az eljárás túlzottan megterheli a jellemzően gyakran váltó szakmai ügyfeleket, mentesíteni kell őket a követelmény alól, ugyanakkor fenn kell tartani számukra a választható alkalmazás lehetőségét. Szem előtt tartva, hogy a lakossági ügyfelek fokozott védelmet igényelnek, a lehetőséget a szakmai ügyfelekre kell korlátozni.

| (7) | A valamely befektetési vállalkozással kapcsolatban álló ügyfelek időszakos vagy eseményhez kötött szolgáltatási beszámolót kapnak. Ezeket a beszámolókat sem a befektetési vállalkozások, sem a szakmai ügyfelek nem tartják hasznosnak. A beszámolók kifejezetten haszontalannak bizonyultak a rendkívül volatilis piacokon kereskedő szakmai ügyfelek számára, akik nagy gyakorisággal és nagy számban kapták azokat. A szakmai ügyfelek reakciója a szolgáltatási beszámolókra sok esetben az, hogy a jelentéseket nem olvassák el, vagy gyors befektetési döntéseket hoznak ahelyett, hogy továbbra is a hosszú távú befektetési stratégiájukat követnék. A jogosult szerződő felek esetében ezért be kell szüntetni a szolgáltatási beszámolók átadását, ugyanakkor a szakmai ügyfelek számára választhatóvá kell tenni azok átvételét. |
| --- | --- |

(7)

A valamely befektetési vállalkozással kapcsolatban álló ügyfelek időszakos vagy eseményhez kötött szolgáltatási beszámolót kapnak. Ezeket a beszámolókat sem a befektetési vállalkozások, sem a szakmai ügyfelek nem tartják hasznosnak. A beszámolók kifejezetten haszontalannak bizonyultak a rendkívül volatilis piacokon kereskedő szakmai ügyfelek számára, akik nagy gyakorisággal és nagy számban kapták azokat. A szakmai ügyfelek reakciója a szolgáltatási beszámolókra sok esetben az, hogy a jelentéseket nem olvassák el, vagy gyors befektetési döntéseket hoznak ahelyett, hogy továbbra is a hosszú távú befektetési stratégiájukat követnék. A jogosult szerződő felek esetében ezért be kell szüntetni a szolgáltatási beszámolók átadását, ugyanakkor a szakmai ügyfelek számára választhatóvá kell tenni azok átvételét.

| (8) | A 2014/65/EU irányelv beszámolási követelményeket vezetett be arra vonatkozóan, hogy a megbízásokat milyen módon hajtják végre az ügyfél számára legkedvezőbb feltételek mellett. A technikai jelentések nagy mennyiségű részletes mennyiségi adatot tartalmaznak a végrehajtási helyszínre, a pénzügyi eszközre, az árra, a költségekre és a végrehajtás valószínűségére vonatkozóan. A befektetők ritkán olvassák a jelentéseket, amit a befektetési vállalkozások honlapján mért igen alacsony letöltésszámok igazolnak. Mivel a jelentések nem teszik lehetővé a befektetők számára, hogy a közölt adatok alapján érdemi összehasonlítást végezzenek, a jelentések közzétételét átmenetileg fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(8)

A 2014/65/EU irányelv beszámolási követelményeket vezetett be arra vonatkozóan, hogy a megbízásokat milyen módon hajtják végre az ügyfél számára legkedvezőbb feltételek mellett. A technikai jelentések nagy mennyiségű részletes mennyiségi adatot tartalmaznak a végrehajtási helyszínre, a pénzügyi eszközre, az árra, a költségekre és a végrehajtás valószínűségére vonatkozóan. A befektetők ritkán olvassák a jelentéseket, amit a befektetési vállalkozások honlapján mért igen alacsony letöltésszámok igazolnak. Mivel a jelentések nem teszik lehetővé a befektetők számára, hogy a közölt adatok alapján érdemi összehasonlítást végezzenek, a jelentések közzétételét átmenetileg fel kell függeszteni.

| (9) | A befektetési vállalkozások és ügyfeleik közötti kommunikáció, ezáltal pedig a befektetési folyamat megkönnyítése érdekében a befektetéssel kapcsolatos tájékoztatást a továbbiakban nem papíron, hanem alapértelmezett lehetőségként elektronikus formában kell nyújtani. A lakossági ügyfelek számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy a tájékoztatást továbbra is papíron kérjék. |
| --- | --- |

(9)

A befektetési vállalkozások és ügyfeleik közötti kommunikáció, ezáltal pedig a befektetési folyamat megkönnyítése érdekében a befektetéssel kapcsolatos tájékoztatást a továbbiakban nem papíron, hanem alapértelmezett lehetőségként elektronikus formában kell nyújtani. A lakossági ügyfelek számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy a tájékoztatást továbbra is papíron kérjék.

| (9a) | A Bizottságnak ezen irányelv előírásainak megfelelően jelentést kell előterjesztenie a pozíciókra szabott határértékek és a pozíciókezelés alkalmazásának az árualapú származtatott piacokon a likviditásra, a piaci visszaélésre és a szabályos árazási és kiegyenlítési feltételekre gyakorolt hatásáról. A 2009. évi pittsburghi és a 2011. évi cannes-i G20-csúcstalálkozó megállapodásaira válaszul elfogadott rendelkezések tartalmi felülvizsgálata során elengedhetetlen az árualapú származtatott termékekre vonatkozó rendszer tényeken alapuló értékelése és az érdekelt felek széles körével folytatott konzultáció annak érdekében, hogy javuljon az árualapú származtatott termékek piacának szabályozása, működése és átláthatósága, valamint hogy kezelni lehessen a túlzott áringadozást. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(9a)

A Bizottságnak ezen irányelv előírásainak megfelelően jelentést kell előterjesztenie a pozíciókra szabott határértékek és a pozíciókezelés alkalmazásának az árualapú származtatott piacokon a likviditásra, a piaci visszaélésre és a szabályos árazási és kiegyenlítési feltételekre gyakorolt hatásáról. A 2009. évi pittsburghi és a 2011. évi cannes-i G20-csúcstalálkozó megállapodásaira válaszul elfogadott rendelkezések tartalmi felülvizsgálata során elengedhetetlen az árualapú származtatott termékekre vonatkozó rendszer tényeken alapuló értékelése és az érdekelt felek széles körével folytatott konzultáció annak érdekében, hogy javuljon az árualapú származtatott termékek piacának szabályozása, működése és átláthatósága, valamint hogy kezelni lehessen a túlzott áringadozást. [Mód. 2]

| (10) | A 2014/65/EU irányelv értelmében azok a személyek, akik szakmai befektetőként kereskednek árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és kibocsátási egységek származtatott termékeivel, mentesülhetnek a befektetési vállalkozásként való engedélyezés alól, ha kereskedési tevékenységüket a főtevékenységük kiegészítéseként folytatják. A tevékenység kiegészítő jellegének vizsgálatát kérő személyeknek évente be kell jelenteniük az illetékes hatóságnál, hogy élnek a lehetőséggel, és be kell nyújtaniuk az azt megállapító két mennyiségi vizsgálathoz szükséges elemeket, hogy kereskedési tevékenységük a fő tevékenységüket kiegészítő tevékenységnek minősül-e. Az első vizsgálat eszközosztályonként összehasonlítja a szervezet feltételezett kereskedési tevékenységének volumenét az Unióban bonyolított teljes kereskedési tevékenységgel. A második vizsgálat a feltételezett kereskedési tevékenység volumenét valamennyi eszközosztály figyelembevételével a szervezet által csoportszinten, pénzügyi eszközökben bonyolított teljes kereskedési tevékenységgel hasonlítja össze. A második vizsgálat alternatív formája a feltételezett kereskedési tevékenység során felhasznált tőke becsült összegét hasonlítja a csoportszinten a főtevékenységre fordított tényleges tőkeösszeghez. E mennyiségi
  vizsgálatokat kell továbbra is kiinduló szabálynak tekinteni a kiegészítő jellegű tevékenységek mentességét illetően
  .
  Alternatív lehetőségként lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok felhatalmazást kapjanak arra, hogy – egyértelműen meghatározott feltételek mellett –
  minőségi
  elemeket vegyenek alapul
  .
  Az ESMA-t fel kell hatalmazni arra, hogy iránymutatást adjon azokról a körülményekről, amelyek mellett a nemzeti hatóságok minőségi megközelítést alkalmazhatnak, továbbá hogy a minőségi kritériumokra vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki.
   A mentességre az árjegyzőket is beleértve azon személyek jogosultak, akik saját számlára kereskednek, vagy a főtevékenységük szerinti ügyfeleik vagy partnereik számára a saját számlára történő kereskedéstől eltérő befektetési szolgáltatásokat nyújtanak. A mentesség mindkét esetben – egyéni és összesített alapon – akkor vehető
  majd
  igénybe, ha a tevékenység csoportszinten kiegészítő jellegű tevékenységnek minősül. A mentességet nem veheti igénybe olyan személy, aki nagy sebességű algoritmikus kereskedési technikát alkalmaz, főtevékenységként befektetési szolgáltatást vagy banki tevékenységet végző csoporthoz tartozik, vagy árualapú származtatott termékek kapcsán árjegyzőként jár el. ▌ |
| --- | --- |

(10)

A 2014/65/EU irányelv értelmében azok a személyek, akik szakmai befektetőként kereskednek árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel és kibocsátási egységek származtatott termékeivel, mentesülhetnek a befektetési vállalkozásként való engedélyezés alól, ha kereskedési tevékenységüket a főtevékenységük kiegészítéseként folytatják. A tevékenység kiegészítő jellegének vizsgálatát kérő személyeknek évente be kell jelenteniük az illetékes hatóságnál, hogy élnek a lehetőséggel, és be kell nyújtaniuk az azt megállapító két mennyiségi vizsgálathoz szükséges elemeket, hogy kereskedési tevékenységük a fő tevékenységüket kiegészítő tevékenységnek minősül-e. Az első vizsgálat eszközosztályonként összehasonlítja a szervezet feltételezett kereskedési tevékenységének volumenét az Unióban bonyolított teljes kereskedési tevékenységgel. A második vizsgálat a feltételezett kereskedési tevékenység volumenét valamennyi eszközosztály figyelembevételével a szervezet által csoportszinten, pénzügyi eszközökben bonyolított teljes kereskedési tevékenységgel hasonlítja össze. A második vizsgálat alternatív formája a feltételezett kereskedési tevékenység során felhasznált tőke becsült összegét hasonlítja a csoportszinten a főtevékenységre fordított tényleges tőkeösszeghez. E mennyiségi
  vizsgálatokat kell továbbra is kiinduló szabálynak tekinteni a kiegészítő jellegű tevékenységek mentességét illetően
  .
  Alternatív lehetőségként lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok felhatalmazást kapjanak arra, hogy – egyértelműen meghatározott feltételek mellett –
  minőségi
  elemeket vegyenek alapul
  .
  Az ESMA-t fel kell hatalmazni arra, hogy iránymutatást adjon azokról a körülményekről, amelyek mellett a nemzeti hatóságok minőségi megközelítést alkalmazhatnak, továbbá hogy a minőségi kritériumokra vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki.
   A mentességre az árjegyzőket is beleértve azon személyek jogosultak, akik saját számlára kereskednek, vagy a főtevékenységük szerinti ügyfeleik vagy partnereik számára a saját számlára történő kereskedéstől eltérő befektetési szolgáltatásokat nyújtanak. A mentesség mindkét esetben – egyéni és összesített alapon – akkor vehető
  majd
  igénybe, ha a tevékenység csoportszinten kiegészítő jellegű tevékenységnek minősül. A mentességet nem veheti igénybe olyan személy, aki nagy sebességű algoritmikus kereskedési technikát alkalmaz, főtevékenységként befektetési szolgáltatást vagy banki tevékenységet végző csoporthoz tartozik, vagy árualapú származtatott termékek kapcsán árjegyzőként jár el. ▌

| (11) | Az illetékes hatóságoknak jelenleg pozíciólimiteket kell megállapítaniuk és alkalmazniuk a kereskedési helyszíneken forgalmazott árualapú származtatott termékekben és a Bizottság által kijelölt, gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekben egy adott személy által bármikor tartható nettó pozíció nagyságára vonatkozóan. Miután a pozíciólimitek rendszere kedvezőtlennek bizonyult az új árupiacok kialakulása szempontjából, a kialakulóban lévő árupiacokat ki kell vonni a pozíciólimit-rendszer alkalmazási köréből. Ehelyett a pozíciólimiteket kizárólag a jelentősnek vagy kritikusnak minősülő árualapú származtatott termékek, valamint az azokkal gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek esetében kell alkalmazni. Jelentős vagy kritikus származtatott termék az olyan származtatott energiaügylet, amelyben egy éves időszakra vetítve legalább 300 000 tételnek megfelelő nyitott pozíció áll fenn. Figyelemmel arra, hogy a polgárok számára kritikus fontosságúak, az emberi fogyasztásra szánt alaptermékhez kapcsolódó mezőgazdasági termékek, valamint az azokkal gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek továbbra is a jelenlegi pozíciólimit-rendszer hatálya alá tartoznak. Az ESMA-nak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek meghatározzák az emberi fogyasztásra szánt alaptermékhez kapcsolódó, pozíciólimittel érintett mezőgazdasági árukat, valamint a pozíciólimittel érintett kritikus, illetve jelentős származtatott termékeket. A jelentős vagy kritikus származtatott termékek esetében az ESMA-nak az évi 300 000 tételszámnak megfelelő bruttó nyitott pozíciót, a piaci szereplők számát, valamint az alapterméket kell figyelembe vennie. |
| --- | --- |

(11)

Az illetékes hatóságoknak jelenleg pozíciólimiteket kell megállapítaniuk és alkalmazniuk a kereskedési helyszíneken forgalmazott árualapú származtatott termékekben és a Bizottság által kijelölt, gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekben egy adott személy által bármikor tartható nettó pozíció nagyságára vonatkozóan. Miután a pozíciólimitek rendszere kedvezőtlennek bizonyult az új árupiacok kialakulása szempontjából, a kialakulóban lévő árupiacokat ki kell vonni a pozíciólimit-rendszer alkalmazási köréből. Ehelyett a pozíciólimiteket kizárólag a jelentősnek vagy kritikusnak minősülő árualapú származtatott termékek, valamint az azokkal gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek esetében kell alkalmazni. Jelentős vagy kritikus származtatott termék az olyan származtatott energiaügylet, amelyben egy éves időszakra vetítve legalább 300 000 tételnek megfelelő nyitott pozíció áll fenn. Figyelemmel arra, hogy a polgárok számára kritikus fontosságúak, az emberi fogyasztásra szánt alaptermékhez kapcsolódó mezőgazdasági termékek, valamint az azokkal gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek továbbra is a jelenlegi pozíciólimit-rendszer hatálya alá tartoznak. Az ESMA-nak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek meghatározzák az emberi fogyasztásra szánt alaptermékhez kapcsolódó, pozíciólimittel érintett mezőgazdasági árukat, valamint a pozíciólimittel érintett kritikus, illetve jelentős származtatott termékeket. A jelentős vagy kritikus származtatott termékek esetében az ESMA-nak az évi 300 000 tételszámnak megfelelő bruttó nyitott pozíciót, a piaci szereplők számát, valamint az alapterméket kell figyelembe vennie.

| (12) | A 2014/65/EU irányelv a pénzügyi szervezetek számára nem biztosít fedezeti mentességet. Számos döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoport, amely kereskedési célra pénzügyi szervezetet hozott létre, olyan helyzetbe került, amelyben a fedezeti mentességre nem jogosult pénzügyi szervezet nem tudta teljeskörűen ellátni a kereskedési feladatokat a csoport nevében. Ezért szűken meghatározott fedezeti mentességet kell bevezetni. Biztosítani kell a fedezeti mentesség igénybevételét, ha egy döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoporton belül egy személyt befektetési vállalkozásként vesznek nyilvántartásba, amely a csoport nevében ügyleteket köt. Annak érdekében, hogy a fedezeti mentességet kizárólag olyan pénzügyi szervezet vehesse igénybe, amely a döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoport nem pénzügyi szervezetei nevében köt ügyletet, a mentesség csak az adott pénzügyi szervezet azon pozícióira vonatkozhat, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a vállalkozáscsoport nem pénzügyi szervezeteinek kereskedelmi tevékenységével közvetlenül összefüggő kockázatokat. |
| --- | --- |

(12)

A 2014/65/EU irányelv a pénzügyi szervezetek számára nem biztosít fedezeti mentességet. Számos döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoport, amely kereskedési célra pénzügyi szervezetet hozott létre, olyan helyzetbe került, amelyben a fedezeti mentességre nem jogosult pénzügyi szervezet nem tudta teljeskörűen ellátni a kereskedési feladatokat a csoport nevében. Ezért szűken meghatározott fedezeti mentességet kell bevezetni. Biztosítani kell a fedezeti mentesség igénybevételét, ha egy döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoporton belül egy személyt befektetési vállalkozásként vesznek nyilvántartásba, amely a csoport nevében ügyleteket köt. Annak érdekében, hogy a fedezeti mentességet kizárólag olyan pénzügyi szervezet vehesse igénybe, amely a döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoport nem pénzügyi szervezetei nevében köt ügyletet, a mentesség csak az adott pénzügyi szervezet azon pozícióira vonatkozhat, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a vállalkozáscsoport nem pénzügyi szervezeteinek kereskedelmi tevékenységével közvetlenül összefüggő kockázatokat.

| (13) | Az árupiacokon még likvid ügyleteknél is jellemzően csak korlátozott számú piaci szereplő tölt be árjegyzői szerepet. Amikor e piaci szereplőknek pozíciólimitet kell alkalmazniuk, akkor ezt helyzetüknél fogva nem tudják az árjegyzőkével megegyező eredményességgel megtenni. Ezért be kell vezetni a pozíciólimit-rendszer alóli mentességet a kötelező likviditásnyújtásra vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából végrehajtott ügyletből származó pozícióban részes pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek esetében. |
| --- | --- |

(13)

Az árupiacokon még likvid ügyleteknél is jellemzően csak korlátozott számú piaci szereplő tölt be árjegyzői szerepet. Amikor e piaci szereplőknek pozíciólimitet kell alkalmazniuk, akkor ezt helyzetüknél fogva nem tudják az árjegyzőkével megegyező eredményességgel megtenni. Ezért be kell vezetni a pozíciólimit-rendszer alóli mentességet a kötelező likviditásnyújtásra vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából végrehajtott ügyletből származó pozícióban részes pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek esetében.

| (13a) | A pozíciólimit-rendszert érintő módosítások célja, hogy támogassák új energiaszerződések kidolgozását, különösen a villamosenergia-piacon, és nem irányulnak a mezőgazdasági árukkal kapcsolatos szerződésekre vonatkozó rendszer lazítására. |
| --- | --- |

(13a)

A pozíciólimit-rendszert érintő módosítások célja, hogy támogassák új energiaszerződések kidolgozását, különösen a villamosenergia-piacon, és nem irányulnak a mezőgazdasági árukkal kapcsolatos szerződésekre vonatkozó rendszer lazítására.

| (14) | A jelenlegi limitrendszer nem ismeri el az értékpapírosított származtatott termékek egyedi jellemzőit. Az értékpapírosított származtatott termékeket ezért ki kell vonni a pozíciólimit-rendszer hatálya alól. |
| --- | --- |

(14)

A jelenlegi limitrendszer nem ismeri el az értékpapírosított származtatott termékek egyedi jellemzőit. Az értékpapírosított származtatott termékeket ezért ki kell vonni a pozíciólimit-rendszer hatálya alól.

| (15) | A 2014/65/EU irányelv hatálybalépése óta nem azonosítottak két teljesen megegyező árualapú származtatott ügyletet. Az irányelvben alkalmazott „ugyanazon szerződés” fogalma miatt az egyéb hónapokra vonatkozó limit megállapításakor használt módszertan hátrányos a kevésbé likvid piac szempontjából olyan egymással versengő helyszínek esetében, ahol azonos alaptermékre épülő és azonos jellemzőkkel rendelkező árualapú származtatott termékeket forgalmaznak. Ezért a 2014/65/EU irányelvben az „ugyanazon szerződésre” vonatkozó hivatkozást el kell hagyni. Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni annak kölcsönös megállapítását, hogy a kereskedési helyszíneiken forgalmazott árualapú származtatott termékek azonos alaptermékre épülnek és azonos jellemzőkkel rendelkeznek, amely esetben az adott árualapú származtatott termékre vonatkozóan az egyéb hónapok tekintetében a legnagyobb likviditású piacon meghatározott alapérték felhasználható a kevésbé likvid helyszíneken forgalmazott, konkurens ügyletek egyéb hónapokra vonatkozó alapértékeként. |
| --- | --- |

(15)

A 2014/65/EU irányelv hatálybalépése óta nem azonosítottak két teljesen megegyező árualapú származtatott ügyletet. Az irányelvben alkalmazott „ugyanazon szerződés” fogalma miatt az egyéb hónapokra vonatkozó limit megállapításakor használt módszertan hátrányos a kevésbé likvid piac szempontjából olyan egymással versengő helyszínek esetében, ahol azonos alaptermékre épülő és azonos jellemzőkkel rendelkező árualapú származtatott termékeket forgalmaznak. Ezért a 2014/65/EU irányelvben az „ugyanazon szerződésre” vonatkozó hivatkozást el kell hagyni. Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni annak kölcsönös megállapítását, hogy a kereskedési helyszíneiken forgalmazott árualapú származtatott termékek azonos alaptermékre épülnek és azonos jellemzőkkel rendelkeznek, amely esetben az adott árualapú származtatott termékre vonatkozóan az egyéb hónapok tekintetében a legnagyobb likviditású piacon meghatározott alapérték felhasználható a kevésbé likvid helyszíneken forgalmazott, konkurens ügyletek egyéb hónapokra vonatkozó alapértékeként.

| (16) | A pozíciók kezelésében jelentős eltérések vannak az Unióban működő kereskedési helyszínek között. Ezért ahol ez szükséges, meg kell szilárdítani a pozíciókezelési kontrollmechanizmust. |
| --- | --- |

(16)

A pozíciók kezelésében jelentős eltérések vannak az Unióban működő kereskedési helyszínek között. Ezért ahol ez szükséges, meg kell szilárdítani a pozíciókezelési kontrollmechanizmust.

| (17) | Az euróban denominált uniós árupiacok továbbfejlesztése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza a pozíciólimit hatálya alá tartozó, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, valamint kritikus vagy jelentős származtatott termékeket; rögzíti az annak megállapítására szolgáló eljárást, hogy mely személyek kérhetnek fedezeti mentességet a kötelező likviditásnyújtásra vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából kötött ügyletből eredő pozíciók tekintetében; rögzíti az annak megállapítására szolgáló eljárást, hogy egy döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoport részeként mely pénzügyi szervezetek kérhetnek fedezeti mentességet a pénzügyi szervezet által tartott azon pozíciók tekintetében, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a csoport nem pénzügyi szervezeteinek kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat; továbbá tisztázza a pozíciókezelési kontrollmechanizmus tartalmát. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten, megfelelő konzultációkat folytasson, és a konzultációkra a szabályozás javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (4) szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(17)

Az euróban denominált uniós árupiacok továbbfejlesztése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza a pozíciólimit hatálya alá tartozó, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, valamint kritikus vagy jelentős származtatott termékeket; rögzíti az annak megállapítására szolgáló eljárást, hogy mely személyek kérhetnek fedezeti mentességet a kötelező likviditásnyújtásra vonatkozó rendelkezések teljesítése céljából kötött ügyletből eredő pozíciók tekintetében; rögzíti az annak megállapítására szolgáló eljárást, hogy egy döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoport részeként mely pénzügyi szervezetek kérhetnek fedezeti mentességet a pénzügyi szervezet által tartott azon pozíciók tekintetében, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a csoport nem pénzügyi szervezeteinek kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat; továbbá tisztázza a pozíciókezelési kontrollmechanizmus tartalmát. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten, megfelelő konzultációkat folytasson, és a konzultációkra a szabályozás javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (4) szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (18) | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer az Unió kiemelt szakpolitikai intézkedése, amely az európai zöld megállapodással összhangban a gazdaság dekarbonizációjára irányul. A kibocsátási egységek, valamint az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek forgalmazása a 2014/65/EU irányelv és a 600/2014/EU rendelet hatálya alá tartozik, és az uniós szén-dioxid-piac fontos elemének számít. A kiegészítő tevékenység 2014/65/EU irányelv szerinti mentesítése meghatározott feltételek teljesítése esetén lehetővé teszi egyes piaci szereplők számára, hogy befektetési vállalkozásként történő engedélyezés nélkül tevékenységet folyassanak a kibocsátási egységek piacain. Szem előtt tartva a rendezett, jól szabályozott és felügyelt pénzügyi piacok fontosságát, a kibocsátáskereskedelmi rendszer jelentős szerepét az Unió fenntarthatósági célkitűzéseinek elérésében, valamint a kibocsátási egységek jól működő másodlagos piacának támogató szerepét a kibocsátáskereskedelmi rendszer működésében, elengedhetetlen, hogy a kiegészítő tevékenységekre vonatkozó mentesség megfelelő kialakítása úgyszintén hozzájáruljon e célkitűzések megvalósulásához. Ez különösen olyankor lényeges, amikor a kibocsátási egységek forgalmazása harmadik országbeli kereskedési helyszíneken zajlik. Az Unió pénzügyi stabilitásának védelme, piaci integritásának megőrzése, a befektetők védelme, az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint annak érdekében, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer átláthatóan és megbízhatóan működve továbbra is garantálja a költséghatékony kibocsátáscsökkentést, a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a kibocsátási egységek és a kapcsolódó származtatott termékek uniós és harmadik országbeli forgalmazásának továbbfejlesztését, értékelnie kell a kiegészítő tevékenység mentesítésének hatását a kibocsátáskereskedelmi rendszerre, továbbá szükség esetén javaslatot kell tennie a kiegészítő tevékenység mentesítése terjedelmének és alkalmazásának megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(18)

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer az Unió kiemelt szakpolitikai intézkedése, amely az európai zöld megállapodással összhangban a gazdaság dekarbonizációjára irányul. A kibocsátási egységek, valamint az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek forgalmazása a 2014/65/EU irányelv és a 600/2014/EU rendelet hatálya alá tartozik, és az uniós szén-dioxid-piac fontos elemének számít. A kiegészítő tevékenység 2014/65/EU irányelv szerinti mentesítése meghatározott feltételek teljesítése esetén lehetővé teszi egyes piaci szereplők számára, hogy befektetési vállalkozásként történő engedélyezés nélkül tevékenységet folyassanak a kibocsátási egységek piacain. Szem előtt tartva a rendezett, jól szabályozott és felügyelt pénzügyi piacok fontosságát, a kibocsátáskereskedelmi rendszer jelentős szerepét az Unió fenntarthatósági célkitűzéseinek elérésében, valamint a kibocsátási egységek jól működő másodlagos piacának támogató szerepét a kibocsátáskereskedelmi rendszer működésében, elengedhetetlen, hogy a kiegészítő tevékenységekre vonatkozó mentesség megfelelő kialakítása úgyszintén hozzájáruljon e célkitűzések megvalósulásához. Ez különösen olyankor lényeges, amikor a kibocsátási egységek forgalmazása harmadik országbeli kereskedési helyszíneken zajlik. Az Unió pénzügyi stabilitásának védelme, piaci integritásának megőrzése, a befektetők védelme, az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint annak érdekében, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer átláthatóan és megbízhatóan működve továbbra is garantálja a költséghatékony kibocsátáscsökkentést, a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a kibocsátási egységek és a kapcsolódó származtatott termékek uniós és harmadik országbeli forgalmazásának továbbfejlesztését, értékelnie kell a kiegészítő tevékenység mentesítésének hatását a kibocsátáskereskedelmi rendszerre, továbbá szükség esetén javaslatot kell tennie a kiegészítő tevékenység mentesítése terjedelmének és alkalmazásának megfelelő módosítására.

| (19) | A 2014/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(19)

A 2014/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (20) | A módosítással elérni kívánt célkitűzések célja a már meglévő uniós jogszabályok kiegészítése, ezért ezek jobban megvalósíthatók uniós szinten, mint különböző nemzeti kezdeményezések révén. A pénzügyi piacok eredendően és egyre inkább határokon átnyúló jellegűek. Az integrációból adódóan az elszigetelt tagállami beavatkozások sokkal kevésbé lennének hatékonyak és a piacok széttagoltságához vezetnének, ami szabályozási arbitrázst és versenytorzulást eredményezne. |
| --- | --- |

(20)

A módosítással elérni kívánt célkitűzések célja a már meglévő uniós jogszabályok kiegészítése, ezért ezek jobban megvalósíthatók uniós szinten, mint különböző nemzeti kezdeményezések révén. A pénzügyi piacok eredendően és egyre inkább határokon átnyúló jellegűek. Az integrációból adódóan az elszigetelt tagállami beavatkozások sokkal kevésbé lennének hatékonyak és a piacok széttagoltságához vezetnének, ami szabályozási arbitrázst és versenytorzulást eredményezne.

| (20a) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a befektetési vállalkozásokra Unió-szerte alkalmazandó egységes és megfelelő követelményeket biztosító meglévő uniós jogszabályok finomítását az egyes tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e célok az intézkedés léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20a)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a befektetési vállalkozásokra Unió-szerte alkalmazandó egységes és megfelelő követelményeket biztosító meglévő uniós jogszabályok finomítását az egyes tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e célok az intézkedés léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (5) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (5) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (21a) | A módosításoknak a gazdasági válság mérséklése érdekében ideiglenes kivételek bevezetésére és az egyértelműen bürokratikus akadályok megszüntetésére kell irányulniuk; a módosításoknak ezért el kell kerülniük a jogszabályok összetettebb kérdéseinek megnyitását, ami azzal a kockázattal járhat, hogy további terheket ró a szektorra. A jogszabályok jelentősebb módosításait először a MIFID II. tervezett felülvizsgálata keretében kell újraértékelni, |
| --- | --- |

(21a)

A módosításoknak a gazdasági válság mérséklése érdekében ideiglenes kivételek bevezetésére és az egyértelműen bürokratikus akadályok megszüntetésére kell irányulniuk; a módosításoknak ezért el kell kerülniük a jogszabályok összetettebb kérdéseinek megnyitását, ami azzal a kockázattal járhat, hogy további terheket ró a szektorra. A jogszabályok jelentősebb módosításait először a MIFID II. tervezett felülvizsgálata keretében kell újraértékelni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2014/65/EU irányelv módosításai

A 2014/65/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben a j) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „j) | személyek:






  i. | akik árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy az azokra vonatkozó származtatott termékekkel saját számlára kereskednek – ideértve az árjegyzőket is –, azon személyek kivételével, akik vagy amelyek az ügyfélmegbízások végrehajtásakor saját számlára történő kereskedést folytatnak; vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben a j) pont helyébe a következő szöveg lép:

„j)

személyek:

i.

akik árualapú származtatott termékekkel, kibocsátási egységekkel vagy az azokra vonatkozó származtatott termékekkel saját számlára kereskednek – ideértve az árjegyzőket is –, azon személyek kivételével, akik vagy amelyek az ügyfélmegbízások végrehajtásakor saját számlára történő kereskedést folytatnak; vagy

| ii. | akik a saját számlára történő kereskedés kivételével főtevékenységük szerinti ügyfeleik vagy partnereik számára nyújtanak befektetési szolgáltatásokat árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy az azokra vonatkozó származtatott ügyletek vonatkozásában; |
| --- | --- |

ii.

akik a saját számlára történő kereskedés kivételével főtevékenységük szerinti ügyfeleik vagy partnereik számára nyújtanak befektetési szolgáltatásokat árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy az azokra vonatkozó származtatott ügyletek vonatkozásában;

feltéve, hogy:

| — | ez a fenti esetek mindegyikében – egyéni és összesített alapon – a csoportalapon figyelembe vett főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység; |
| --- | --- |

—

ez a fenti esetek mindegyikében – egyéni és összesített alapon – a csoportalapon figyelembe vett főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység;

| — | e személyek nem tartoznak olyan csoporthoz, amelynek főtevékenysége az ezen irányelv szerinti befektetési szolgáltatások nyújtása, a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek bármelyeikének folytatása, vagy árualapú származtatott ügyletek vonatkozásában végzett árjegyzői tevékenység; |
| --- | --- |

—

e személyek nem tartoznak olyan csoporthoz, amelynek főtevékenysége az ezen irányelv szerinti befektetési szolgáltatások nyújtása, a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek bármelyeikének folytatása, vagy árualapú származtatott ügyletek vonatkozásában végzett árjegyzői tevékenység;

| — | e személyek nem alkalmaznak nagysebességű algoritmikus kereskedési technikát; |
| --- | --- |

—

e személyek nem alkalmaznak nagysebességű algoritmikus kereskedési technikát;

| — | e személyek kérésre évente beszámolnak az illetékes hatóságnak arról, hogy milyen alapon ítélik meg úgy, hogy az i. és az ii. alpont szerinti tevékenységük főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység.”; |
| --- | --- |

—

e személyek kérésre évente beszámolnak az illetékes hatóságnak arról, hogy milyen alapon ítélik meg úgy, hogy az i. és az ii. alpont szerinti tevékenységük főtevékenységükhöz képest kiegészítő jellegű tevékenység.”;

| b) | a (4) bekezdést el kell hagyni; [Mód. 6] |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdést el kell hagyni; [Mód. 6]

| ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(4a)
     
  E cikk (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdés j) pontjában meghatározott mentességek tekintetében minőségi kritériumokat alkalmaznak.




  Az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki abból a célból, hogy iránymutatást nyújtson az (1) bekezdés j) pontjában meghatározott mentességek alkalmazandó voltának értékeléséhez használható minőségi kritériumokra vonatkozóan.




  Az ESMA az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. április 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.




  A Bizottság felhatalmazást kap a második albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.”. |
| --- | --- |

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  E cikk (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdés j) pontjában meghatározott mentességek tekintetében minőségi kritériumokat alkalmaznak.

Az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki abból a célból, hogy iránymutatást nyújtson az (1) bekezdés j) pontjában meghatározott mentességek alkalmazandó voltának értékeléséhez használható minőségi kritériumokra vonatkozóan.

Az ESMA az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2021. április 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság felhatalmazást kap a második albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.”.

| 2. | A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a bekezdés a következő 8a. ponttal egészül ki:






  „(8a) | »pénzügyi eszközök közötti váltás«: egy pénzügyi eszköz eladása és egy másik pénzügyi eszköz vétele, vagy egy meglévő pénzügyi eszközt érintő módosításra vonatkozó jog gyakorlása;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a bekezdés a következő 8a. ponttal egészül ki:

„(8a)

»pénzügyi eszközök közötti váltás«: egy pénzügyi eszköz eladása és egy másik pénzügyi eszköz vétele, vagy egy meglévő pénzügyi eszközt érintő módosításra vonatkozó jog gyakorlása;”;

| b) | a bekezdés a következő 50a. ponttal egészül ki:






  „(50a) | »kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvény«: olyan záradékot tartalmazó vállalati kötvény, amely lejárat előtti visszafizetés esetén arra kötelezi a kibocsátót, hogy a befektetőnek térítse meg a kötvény tőkeösszegét, valamint azoknak a kamatszelvényeknek a nettó jelenértékét, amelyek összegére a befektető akkor lett volna jogosult, ha a kötvény lejárat előtti beváltására nem kerül sor;”; |
| --- | --- | --- |

b)

a bekezdés a következő 50a. ponttal egészül ki:

„(50a)

»kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvény«: olyan záradékot tartalmazó vállalati kötvény, amely lejárat előtti visszafizetés esetén arra kötelezi a kibocsátót, hogy a befektetőnek térítse meg a kötvény tőkeösszegét, valamint azoknak a kamatszelvényeknek a nettó jelenértékét, amelyek összegére a befektető akkor lett volna jogosult, ha a kötvény lejárat előtti beváltására nem kerül sor;”;

| c) | a bekezdés a következő 62a. ponttal egészül ki:






  „(62a) | »elektronikus formátum«: a papírtól eltérő bármely tartós adathordozó;” |
| --- | --- | --- |

c)

a bekezdés a következő 62a. ponttal egészül ki:

„(62a)

»elektronikus formátum«: a papírtól eltérő bármely tartós adathordozó;”

| 3. | A 16. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az e bekezdés másodiktól ötödikig terjedő albekezdéseiben foglalt követelmények nem alkalmazandók a kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvényekre.” |
| --- | --- |

3.

A 16. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az e bekezdés másodiktól ötödikig terjedő albekezdéseiben foglalt követelmények nem alkalmazandók a kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvényekre.”

| 4. | A 24. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Ez a bekezdés nem alkalmazandó a kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvényekre.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 24. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ez a bekezdés nem alkalmazandó a kiegészítési záradékot tartalmazó vállalati kötvényekre.”;

| b) | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben a pénzügyi eszköz vételére vagy eladására vonatkozó megállapodást távközlési eszköz igénybevételével kötik meg,
  ami megakadályozza a költségekre és díjakra vonatkozó előzetes tájékoztatást,
  a befektetési vállalkozás a költségekkel és díjakkal kapcsolatos tájékoztatást az ügyletkötést követően indokolatlan késedelem nélkül ▌megadhatja, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:






  i. | a befektetési vállalkozás megadta azt a választási lehetőséget az ügyfél számára, hogy a tájékoztatás átvételéig elhalassza az ügylet megkötését; |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben a pénzügyi eszköz vételére vagy eladására vonatkozó megállapodást távközlési eszköz igénybevételével kötik meg,
  ami megakadályozza a költségekre és díjakra vonatkozó előzetes tájékoztatást,
  a befektetési vállalkozás a költségekkel és díjakkal kapcsolatos tájékoztatást az ügyletkötést követően indokolatlan késedelem nélkül ▌megadhatja, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:

ami megakadályozza a költségekre és díjakra vonatkozó előzetes tájékoztatást,

i.

a befektetési vállalkozás megadta azt a választási lehetőséget az ügyfél számára, hogy a tájékoztatás átvételéig elhalassza az ügylet megkötését;

| ii. | az ügyfél beleegyezett, hogy az ügylet megkötését követően
  indokolatlan késedelem nélkül
  vegye át a tájékoztatást. |
| --- | --- |

ii.

az ügyfél beleegyezett, hogy az ügylet megkötését követően
  indokolatlan késedelem nélkül
  vegye át a tájékoztatást.

indokolatlan késedelem nélkül

A befektetési vállalkozás felajánlja annak lehetőségét, hogy az ügyfél az ügylet megkötése előtt telefonon keresztül megkapja ezt a tájékoztatást.”
  ;

A befektetési vállalkozás felajánlja annak lehetőségét, hogy az ügyfél az ügylet megkötése előtt telefonon keresztül megkapja ezt a tájékoztatást.”

| c) | a cikk a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:

  „(5a)   A befektetési vállalkozás az ebben az irányelvben előírt valamennyi információt elektronikus formátumban adja át az ügyfeleknek és a potenciális ügyfeleknek, kivéve akkor, ha az ügyfél vagy potenciális ügyfél lakossági ügyfél vagy potenciális lakossági ügyfél, aki papíralapú tájékoztatást kért, amely esetben az információkat papíron, díjmentesen kell átadni a részére.
  A befektetési vállalkozás tájékoztatja a lakossági ügyfeleket és a potenciális lakossági ügyfeleket, hogy választásuk szerint papíron is átvehetik az információkat.
  Azokat a meglévő lakossági ügyfeleket, akik korábban papíron vették át az ebben az irányelvben előírt információkat, a befektetési vállalkozás az elektronikus formában történő elküldés előtt legalább nyolc héttel tájékoztatja arról, hogy a továbbiakban elektronikus formában kapják meg az információkat. A befektetési vállalkozás tájékoztatja a meglévő lakossági ügyfeleket, hogy választásuk szerint továbbra is kaphatnak papíralapú tájékoztatást, vagy áttérhetnek az elektronikus formátumú tájékoztatásra. A befektetési vállalkozás tájékoztatja továbbá a meglévő lakossági ügyfeleket, hogy ha a nyolchetes időszak során nem kérik a papíralapú tájékoztatás folytatását, akkor annak elteltét követően automatikusan elektronikus formátumban kapják meg az információkat.
  Azokat a meglévő ügyfeleket, akik már elektronikus formátumban kapják meg az ezen irányelvben előírt információkat, nem szükséges tájékoztatni.
  ”; |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:

„(5a)   A befektetési vállalkozás az ebben az irányelvben előírt valamennyi információt elektronikus formátumban adja át az ügyfeleknek és a potenciális ügyfeleknek, kivéve akkor, ha az ügyfél vagy potenciális ügyfél lakossági ügyfél vagy potenciális lakossági ügyfél, aki papíralapú tájékoztatást kért, amely esetben az információkat papíron, díjmentesen kell átadni a részére.

A befektetési vállalkozás tájékoztatja a lakossági ügyfeleket és a potenciális lakossági ügyfeleket, hogy választásuk szerint papíron is átvehetik az információkat.

Azokat a meglévő lakossági ügyfeleket, akik korábban papíron vették át az ebben az irányelvben előírt információkat, a befektetési vállalkozás az elektronikus formában történő elküldés előtt legalább nyolc héttel tájékoztatja arról, hogy a továbbiakban elektronikus formában kapják meg az információkat. A befektetési vállalkozás tájékoztatja a meglévő lakossági ügyfeleket, hogy választásuk szerint továbbra is kaphatnak papíralapú tájékoztatást, vagy áttérhetnek az elektronikus formátumú tájékoztatásra. A befektetési vállalkozás tájékoztatja továbbá a meglévő lakossági ügyfeleket, hogy ha a nyolchetes időszak során nem kérik a papíralapú tájékoztatás folytatását, akkor annak elteltét követően automatikusan elektronikus formátumban kapják meg az információkat.
  Azokat a meglévő ügyfeleket, akik már elektronikus formátumban kapják meg az ezen irányelvben előírt információkat, nem szükséges tájékoztatni.
  ”;

| ca) | a cikk a következő (9a) bekezdéssel egészül ki:





  „(9a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetési vállalkozások közösen fizethessenek a végrehajtási szolgáltatások és a befektetési kutatási szolgáltatások nyújtásáért, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:








  a) | a végrehajtási vagy a befektetési kutatási szolgáltatások nyújtását megelőzően a befektetési vállalkozás és a kutatási szolgáltató megállapodást kötött, amely meghatározza, hogy a közös kifizetés mely része tulajdonítható a befektetési kutatásnak; |
| --- | --- | --- |

ca)

a cikk a következő (9a) bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő (9a) bekezdéssel egészül ki:

„(9a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetési vállalkozások közösen fizethessenek a végrehajtási szolgáltatások és a befektetési kutatási szolgáltatások nyújtásáért, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:

a)

a végrehajtási vagy a befektetési kutatási szolgáltatások nyújtását megelőzően a befektetési vállalkozás és a kutatási szolgáltató megállapodást kötött, amely meghatározza, hogy a közös kifizetés mely része tulajdonítható a befektetési kutatásnak;

| b) | a befektetési vállalkozás tájékoztatja ügyfelét a közös fizetésről; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás tájékoztatja ügyfelét a közös fizetésről;

| c) | a közös fizetés tárgyát képező végrehajtási szolgáltatást kizárólag olyan kibocsátókkal kapcsolatban végzik, amelyek piaci kapitalizációja a befektetési kutatást megelőző 36 hónapos időszakban nem haladta meg a 1 milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

c)

a közös fizetés tárgyát képező végrehajtási szolgáltatást kizárólag olyan kibocsátókkal kapcsolatban végzik, amelyek piaci kapitalizációja a befektetési kutatást megelőző 36 hónapos időszakban nem haladta meg a 1 milliárd EUR-t.

E cikk alkalmazásában a befektetési kutatás az egy vagy több pénzügyi eszközhöz vagy egyéb eszközökhöz, illetőleg pénzügyi eszközök kibocsátóihoz vagy potenciális kibocsátóihoz kapcsolódó kutatási anyagokat vagy szolgáltatásokat, vagy olyan kutatást jelent, amely szorosan kapcsolódik egy meghatározott ágazathoz vagy piachoz, úgy, hogy a szóban forgó ágazathoz tartozó pénzügyi instrumentumokkal, eszközökkel vagy kibocsátókkal kapcsolatban ad tájékoztatást.

A befektetési kutatás magában foglalja az olyan anyagot vagy szolgáltatást is, amely kifejezetten vagy implicit módon befektetési stratégiát ajánl vagy javasol, és megalapozott véleményt ad az instrumentumok vagy pénzügyi eszközök jelenlegi vagy jövőbeli értékéről vagy áráról, vagy egyéb elemzést és új megállapítást tartalmaz, valamint új vagy meglévő információkon alapuló következtetéseket von le, amelyek használhatók és relevánsak a befektetési stratégiához, és hozzáadott értéket tudnak biztosítani a befektetési vállalkozások azon döntéseihez, amelyeket az adott kutatásért fizető ügyfelek nevében hoznak.”

| 5. | A 25. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Olyan befektetési tanácsadási vagy portfóliókezelési szolgáltatás nyújtása esetén, amely pénzügyi eszközök közötti váltást érint, a befektetési vállalkozás elemzi a pénzügyi eszközök közötti váltás költségeit és hasznait.
  Befektetési tanácsadás nyújtása során a befektetési vállalkozás
  tájékoztatja az ügyfelet, hogy a pénzügyi eszközök közötti váltás hasznai meghaladják-e annak költségeit.” |
| --- | --- |

5.

A 25. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Olyan befektetési tanácsadási vagy portfóliókezelési szolgáltatás nyújtása esetén, amely pénzügyi eszközök közötti váltást érint, a befektetési vállalkozás elemzi a pénzügyi eszközök közötti váltás költségeit és hasznait.
  Befektetési tanácsadás nyújtása során a befektetési vállalkozás
  tájékoztatja az ügyfelet, hogy a pénzügyi eszközök közötti váltás hasznai meghaladják-e annak költségeit.”

Befektetési tanácsadás nyújtása során a befektetési vállalkozás

| 5a. | A 25. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Ez a bekezdés nem alkalmazandó az ezen irányelv 25a. cikkében meghatározott veszteségjelentési küszöbértékekhez kapcsolódó kötelezettségekre.” |
| --- | --- |

5a.

5a.

A 25. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

A 25. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ez a bekezdés nem alkalmazandó az ezen irányelv 25a. cikkében meghatározott veszteségjelentési küszöbértékekhez kapcsolódó kötelezettségekre.”

„Ez a bekezdés nem alkalmazandó az ezen irányelv 25a. cikkében meghatározott veszteségjelentési küszöbértékekhez kapcsolódó kötelezettségekre.”

| 5b. | A 25. cikk (8) bekezdésében a bevezető rész a következőképpen módosul:



  „(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 89. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások megfeleljenek az e cikk (2)–(6) bekezdésében megállapított elveknek, amikor ügyfeleiknek befektetési vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtanak, ideértve azokat az információkat, amelyeket akkor kell beszerezni, amikor a szolgáltatásoknak és a pénzügyi eszközöknek az ügyfeleik számára való alkalmasságát vagy megfelelőségét értékelik, a nem összetett pénzügyi eszközöknek az e cikk (4) bekezdése a) pontjának vi. alpontja alkalmazásában való értékelésének kritériumait, az ügyfelek számára történő szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó nyilvántartások és megállapodások tartalmát és formáját, valamint a nyújtott szolgáltatásokról az ügyfeleknek tett rendszeres beszámolók tartalmát és formáját
  , kivéve a 25a. cikkben rögzített, a veszteségjelentési küszöbértékekhez kapcsolódó kötelezettségeket.
  Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak figyelembe kell venniük:” |
| --- | --- |

5b.

5b.

A 25. cikk (8) bekezdésében a bevezető rész a következőképpen módosul:

A 25. cikk (8) bekezdésében a bevezető rész a következőképpen módosul:

„(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 89. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások megfeleljenek az e cikk (2)–(6) bekezdésében megállapított elveknek, amikor ügyfeleiknek befektetési vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtanak, ideértve azokat az információkat, amelyeket akkor kell beszerezni, amikor a szolgáltatásoknak és a pénzügyi eszközöknek az ügyfeleik számára való alkalmasságát vagy megfelelőségét értékelik, a nem összetett pénzügyi eszközöknek az e cikk (4) bekezdése a) pontjának vi. alpontja alkalmazásában való értékelésének kritériumait, az ügyfelek számára történő szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó nyilvántartások és megállapodások tartalmát és formáját, valamint a nyújtott szolgáltatásokról az ügyfeleknek tett rendszeres beszámolók tartalmát és formáját
  , kivéve a 25a. cikkben rögzített, a veszteségjelentési küszöbértékekhez kapcsolódó kötelezettségeket.
  Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak figyelembe kell venniük:”

| 5c. | Az irányelv a következő 25a. cikkel egészül ki:





  „25a. cikk




  Veszteségjelentési küszöbértékek



  (1)   
  A portfóliókezelési szolgáltatást nyújtó befektetési vállalkozás tájékoztatja az ügyfelet arról, ha a portfólió összértéke a jelentési időszak eleji értékeléshez képest 10 %-kal csökken, illetve minden további 10 %-os csökkenésről, legkésőbb annak a munkanapnak a végéig, amikor a küszöbérték túllépése megvalósult, vagy amennyiben ez nem munkanapra esik, a rá következő munkanap végéig.




  (2)   
  Az áttételes pénzügyieszköz-pozíciókat vagy függő kötelezettséggel járó ügyleteket tartalmazó lakossági ügyfélszámlát kezelő befektetési vállalkozás tájékoztatja az ügyfelet arról, ha az egyes eszközök kezdeti értéke 10 %-kal csökken, illetve minden további 10 %-os csökkenésről. Az e bekezdés szerinti jelentés az ügyféllel kötött ellentétes értelmű megállapodás hiányában eszközönkénti bontáson alapul, és azt legkésőbb annak a munkanapnak a végéig meg kell tenni, amikor a küszöbérték túllépése megvalósult, vagy amennyiben ez nem munkanapra esik, a rákövetkező munkanap végéig.” |
| --- | --- |

5c.

5c.

Az irányelv a következő 25a. cikkel egészül ki:

Az irányelv a következő 25a. cikkel egészül ki:

„25a. cikk

Veszteségjelentési küszöbértékek

(1)   
  A portfóliókezelési szolgáltatást nyújtó befektetési vállalkozás tájékoztatja az ügyfelet arról, ha a portfólió összértéke a jelentési időszak eleji értékeléshez képest 10 %-kal csökken, illetve minden további 10 %-os csökkenésről, legkésőbb annak a munkanapnak a végéig, amikor a küszöbérték túllépése megvalósult, vagy amennyiben ez nem munkanapra esik, a rá következő munkanap végéig.

(2)   
  Az áttételes pénzügyieszköz-pozíciókat vagy függő kötelezettséggel járó ügyleteket tartalmazó lakossági ügyfélszámlát kezelő befektetési vállalkozás tájékoztatja az ügyfelet arról, ha az egyes eszközök kezdeti értéke 10 %-kal csökken, illetve minden további 10 %-os csökkenésről. Az e bekezdés szerinti jelentés az ügyféllel kötött ellentétes értelmű megállapodás hiányában eszközönkénti bontáson alapul, és azt legkésőbb annak a munkanapnak a végéig meg kell tenni, amikor a küszöbérték túllépése megvalósult, vagy amennyiben ez nem munkanapra esik, a rákövetkező munkanap végéig.”

| 6. | A 27. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az e bekezdésben előírt beszámolási követelmény azonban ... [az e módosító irányelv hatálybalépését követően 2 évig] nem alkalmazandó;
  az Európai Bizottság átfogóan felülvizsgálja az e bekezdésben foglalt beszámolási követelményeket, és [e módosító irányelv hatálybalépése után 1 évvel] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”; |
| --- | --- |

6.

A 27. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az e bekezdésben előírt beszámolási követelmény azonban ... [az e módosító irányelv hatálybalépését követően 2 évig] nem alkalmazandó;
  az Európai Bizottság átfogóan felülvizsgálja az e bekezdésben foglalt beszámolási követelményeket, és [e módosító irányelv hatálybalépése után 1 évvel] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”;

az Európai Bizottság átfogóan felülvizsgálja az e bekezdésben foglalt beszámolási követelményeket, és [e módosító irányelv hatálybalépése után 1 évvel] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”;

| 6a. | A 27. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Az Európai Bizottság átfogóan felülvizsgálja az e bekezdésben foglalt beszámolási követelményeket, és [e módosító irányelv hatálybalépése után 1 évvel] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak;” |
| --- | --- |

6a.

6a.

A 27. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

A 27. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az Európai Bizottság átfogóan felülvizsgálja az e bekezdésben foglalt beszámolási követelményeket, és [e módosító irányelv hatálybalépése után 1 évvel] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak;”

„Az Európai Bizottság átfogóan felülvizsgálja az e bekezdésben foglalt beszámolási követelményeket, és [e módosító irányelv hatálybalépése után 1 évvel] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak;”

| 7. | Az irányelv a következő 29a. cikkel egészül ki:

  „29a. cikk
  A szakmai ügyfelek részére nyújtott szolgáltatások

  (1)   A 24. cikk (4) bekezdésének c) pontjában előírt követelmények kizárólag a szakmai ügyfelek részére nyújtott befektetési tanácsadásra és portfóliókezelési szolgáltatásra vonatkoznak.
  A 24. cikk (4) bekezdésének c) pontjában előírt követelmények a jogosult szerződő felekre sem alkalmazandók.




  (2)   A 25. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében, valamint a 25. cikk (6) bekezdésében előírt követelmények kizárólag abban az esetben vonatkoznak a szakmai ügyfél részére nyújtott szolgáltatásokra, ha az ügyfél írásban megerősíti a befektetési vállalkozásnak, hogy élni kíván az említett rendelkezésekben biztosított jogokkal.


  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások nyilvántartást vezessenek a (2) bekezdésben említett írásbeli kérésekről.”; |
| --- | --- |

7.

Az irányelv a következő 29a. cikkel egészül ki:

„29a. cikk

A szakmai ügyfelek részére nyújtott szolgáltatások

(1)   A 24. cikk (4) bekezdésének c) pontjában előírt követelmények kizárólag a szakmai ügyfelek részére nyújtott befektetési tanácsadásra és portfóliókezelési szolgáltatásra vonatkoznak.
  A 24. cikk (4) bekezdésének c) pontjában előírt követelmények a jogosult szerződő felekre sem alkalmazandók.

(2)   A 25. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében, valamint a 25. cikk (6) bekezdésében előírt követelmények kizárólag abban az esetben vonatkoznak a szakmai ügyfél részére nyújtott szolgáltatásokra, ha az ügyfél írásban megerősíti a befektetési vállalkozásnak, hogy élni kíván az említett rendelkezésekben biztosított jogokkal.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a befektetési vállalkozások nyilvántartást vezessenek a (2) bekezdésben említett írásbeli kérésekről.”;

| 8. | A 30. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ügyfelek nevében a megbízások végrehajtására, a sajátszámlás kereskedésre vagy megbízások fogadására és továbbítására engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások anélkül hozhassanak létre vagy köthessenek ügyleteket a jogosult szerződő felekkel, hogy be kellene tartaniuk az ilyen ügyletek vagy az ilyen ügyletekhez közvetlenül kötődő kiegészítő szolgáltatások tekintetében a 24. cikkben (az (5a) bekezdés kivételével), a 25. cikkben, a 27. cikkben és a 28. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.” |
| --- | --- |

8.

A 30. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ügyfelek nevében a megbízások végrehajtására, a sajátszámlás kereskedésre vagy megbízások fogadására és továbbítására engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások anélkül hozhassanak létre vagy köthessenek ügyleteket a jogosult szerződő felekkel, hogy be kellene tartaniuk az ilyen ügyletek vagy az ilyen ügyletekhez közvetlenül kötődő kiegészítő szolgáltatások tekintetében a 24. cikkben (az (5a) bekezdés kivételével), a 25. cikkben, a 27. cikkben és a 28. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.”

| 9. | Az 57. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az ESMA által a (3) bekezdés szerint elfogadott szabályozástechnikai standardokban meghatározott számítási módszertannal összhangban pozíciólimiteket állapítsanak meg és alkalmazzanak a mezőgazdasági áru alapú származtatott termékekre, valamint a kereskedési helyszíneken forgalmazott kritikus vagy jelentős, árualapú származtatott termékekre és az ezekkel gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozóan egy adott személy által bármely időpontban tartható pozíció nagysága tekintetében. A limiteket az egy személy által tartott és a nevében összesített csoportszinten tartott valamennyi pozíció alapján kell meghatározni a következők érdekében:






  a) | piaci visszaélés megelőzése, vagy; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Az 57. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az ESMA által a (3) bekezdés szerint elfogadott szabályozástechnikai standardokban meghatározott számítási módszertannal összhangban pozíciólimiteket állapítsanak meg és alkalmazzanak a mezőgazdasági áru alapú származtatott termékekre, valamint a kereskedési helyszíneken forgalmazott kritikus vagy jelentős, árualapú származtatott termékekre és az ezekkel gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozóan egy adott személy által bármely időpontban tartható pozíció nagysága tekintetében. A limiteket az egy személy által tartott és a nevében összesített csoportszinten tartott valamennyi pozíció alapján kell meghatározni a következők érdekében:

a)

piaci visszaélés megelőzése, vagy;

| b) | a szabályszerű árazási és kiegyenlítési feltételek támogatása, ideértve a piactorzító pozíciók megelőzését is, továbbá különösen a teljesítési hónapban a származtatott termékek árai és az alapul szolgáló áruk azonnali árai közötti konvergencia biztosítása, nem sértve az alapul szolgáló áru piacán az árfeltárást. |
| --- | --- |

b)

a szabályszerű árazási és kiegyenlítési feltételek támogatása, ideértve a piactorzító pozíciók megelőzését is, továbbá különösen a teljesítési hónapban a származtatott termékek árai és az alapul szolgáló áruk azonnali árai közötti konvergencia biztosítása, nem sértve az alapul szolgáló áru piacán az árfeltárást.

A pozíciólimitek nem alkalmazandók:

| a) | a nem pénzügyi szervezet által vagy annak nevében tartott olyan pozíciókra, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik e nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat; |
| --- | --- |

a)

a nem pénzügyi szervezet által vagy annak nevében tartott olyan pozíciókra, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik e nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat;

| b) | a nem pénzügyi vállalkozáscsoport részeként és annak nevében eljáró pénzügyi szervezet által vagy annak nevében tartott olyan pozíciókra, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik e nem pénzügyi vállalkozáscsoport kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat; |
| --- | --- |

b)

a nem pénzügyi vállalkozáscsoport részeként és annak nevében eljáró pénzügyi szervezet által vagy annak nevében tartott olyan pozíciókra, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik e nem pénzügyi vállalkozáscsoport kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat;

| c) | a pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek által tartott olyan pozíciókra, amelyek objektíven mérhető módon olyan ügyletből erednek, amely a 2. cikk (4) bekezdése negyedik albekezdésének c) pontjával összhangban egy kereskedési helyszínre vonatkozó likviditásnyújtási kötelezettség teljesítésére szolgál; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek által tartott olyan pozíciókra, amelyek objektíven mérhető módon olyan ügyletből erednek, amely a 2. cikk (4) bekezdése negyedik albekezdésének c) pontjával összhangban egy kereskedési helyszínre vonatkozó likviditásnyújtási kötelezettség teljesítésére szolgál;

| d) | a 4. cikk (1) bekezdése 44. pontja c) alpontjában említett értékpapírokra, amelyek áruhoz vagy az I. melléklet C. szakaszának 10. pontjában említett alaptermékhez kapcsolódnak.”; |
| --- | --- |

d)

a 4. cikk (1) bekezdése 44. pontja c) alpontjában említett értékpapírokra, amelyek áruhoz vagy az I. melléklet C. szakaszának 10. pontjában említett alaptermékhez kapcsolódnak.”;

Az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák a követendő eljárást az olyan pénzügyi szervezet számára, amely egy döntően kereskedelmi jellegű vállalkozáscsoport részeként fedezeti mentességet kérhet az általa tartott olyan pozíciókra vonatkozóan, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik a vállalkozáscsoport nem pénzügyi szervezeteinek kereskedelmi tevékenységével közvetlenül összefüggő kockázatokat. Az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki annak az eljárásnak a meghatározására, amelynek keretében a személyek fedezeti mentességet kérhetnek olyan pozíciókra vonatkozóan, amelyek egy kereskedési helyszínre vonatkozó likviditásnyújtási kötelezettség teljesítésére szolgáló ügyletből erednek.

Az ESMA az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [ezen irányelv hatálybalépésétől számított 9 hónapon belül] benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.”;

| b) | a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyekben meghatározza az (1) bekezdésben említett mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, valamint kritikus és jelentős árualapú származtatott termékeket, továbbá azt a számítási módszertant, amelyet az illetékes hatóságoknak alkalmazniuk kell a havi azonnali pozíciólimitek és az egyéb, természetben és készpénzben kiegyenlített, árualapú származtatott termékekre vonatkozó, az érintett származtatott termék jellemzőin alapuló havi pozíciólimitek megállapítására.
  A kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékek meghatározásakor az ESMA a következő tényezőket veszi figyelembe:






  a) | a nyitott pozíciók nagyságrendje átlagosan 300 000 tétel egy év alatt |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyekben meghatározza az (1) bekezdésben említett mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, valamint kritikus és jelentős árualapú származtatott termékeket, továbbá azt a számítási módszertant, amelyet az illetékes hatóságoknak alkalmazniuk kell a havi azonnali pozíciólimitek és az egyéb, természetben és készpénzben kiegyenlített, árualapú származtatott termékekre vonatkozó, az érintett származtatott termék jellemzőin alapuló havi pozíciólimitek megállapítására.

A kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékek meghatározásakor az ESMA a következő tényezőket veszi figyelembe:

a)

a nyitott pozíciók nagyságrendje átlagosan 300 000 tétel egy év alatt

| b) | a piaci szereplők száma; |
| --- | --- |

b)

a piaci szereplők száma;

| c) | az adott származtatott termék alapjául szolgáló áru. |
| --- | --- |

c)

az adott származtatott termék alapjául szolgáló áru.

Az első albekezdésben említett számítási módszertan meghatározásakor az ESMA a következő tényezőket veszi figyelembe:

| a) | az alapul szolgáló áruból leszállítandó mennyiség; |
| --- | --- |

a)

az alapul szolgáló áruból leszállítandó mennyiség;

| b) | a származtatott termékben meglévő összes nyitott pozíció, valamint az ugyanahhoz az alapul szolgáló áruhoz kapcsolódó más pénzügyi eszközökben meglévő összes nyitott pozíció; |
| --- | --- |

b)

a származtatott termékben meglévő összes nyitott pozíció, valamint az ugyanahhoz az alapul szolgáló áruhoz kapcsolódó más pénzügyi eszközökben meglévő összes nyitott pozíció;

| c) | a piaci szereplők száma és nagysága; |
| --- | --- |

c)

a piaci szereplők száma és nagysága;

| d) | az alapul szolgáló árupiac jellemzői, beleértve a termelés, a fogyasztás és a piacra szállítás jellemző módjait; |
| --- | --- |

d)

az alapul szolgáló árupiac jellemzői, beleértve a termelés, a fogyasztás és a piacra szállítás jellemző módjait;

| e) | új származtatott termékek kidolgozása; |
| --- | --- |

e)

új származtatott termékek kidolgozása;

| f) | a befektetési vállalkozások vagy kereskedési helyszínt működtető piacműködtetők, valamint más joghatóságok pozíciólimitekkel kapcsolatos tapasztalatai. |
| --- | --- |

f)

a befektetési vállalkozások vagy kereskedési helyszínt működtető piacműködtetők, valamint más joghatóságok pozíciólimitekkel kapcsolatos tapasztalatai.

Az ESMA az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [9 hónappal ennek az irányelvnek a hatálybalépését követően] benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

4.   Az illetékes hatóság pozíciólimiteket határoz meg az ESMA által a (3) bekezdés szerint elfogadott szabályozástechnikai standardokban meghatározott, kereskedési helyszíneken forgalmazott, árualapú származtatott termékre kötött kritikus vagy jelentős ügyletekre vonatkozóan, valamint a mezőgazdasági áru alapú származtatott termékre vonatkozóan, az ESMA által a (3) bekezdés szerint elfogadott szabályozástechnikai standardokban meghatározott számítási módszertan alapján. E pozíciólimit magában foglalja a gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket is.

Amennyiben a piacon jelentős változás következik be, ideértve az alapul szolgáló áruból leszállítandó mennyiségnek vagy a nyitott pozíciónak az illetékes hatóság által meghatározotthoz viszonyított jelentős változását is, az illetékes hatóság felülvizsgálja, majd az ESMA által kidolgozott számítási módszertannal összhangban visszaállítja a pozíciólimiteket.”;

| c) | a (6), (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Amennyiben azonos alaptermékhez kapcsolódó és azonos jellemzőkkel rendelkező, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, vagy kritikus, illetve jelentős árualapú származtatott termékeket több joghatóság kereskedési helyszínein jelentős nagyságrendben forgalmaznak, azon kereskedési helyszín illetékes hatósága, ahol a legnagyobb mértékű forgalom bonyolódik (a központi illetékes hatóság), egységes pozíciólimitet állapít meg, amelyet az adott származtatott termék esetében minden kereskedésre alkalmazni kell. A központi illetékes hatóság az alkalmazandó egységes pozíciólimitről és ezen egységes pozíciólimitek esetleges felülvizsgálatáról konzultációt folytat a többi olyan kereskedési helyszínnel, ahol e származtatott terméket jelentős nagyságrendben forgalmazzák. Azok az illetékes hatóságok, amelyek nem fogadják el a központi illetékes hatóság által megállapított egységes pozíciólimitet, írásban teljeskörűen és részletesen kifejtik azon indokokat, amelyek alapján úgy ítélik meg, hogy az (1) bekezdésben előírt követelmények nem teljesültek. Az illetékes hatóságok közötti véleménykülönbségből eredő vitákat az ESMA rendezi.
  Azon kereskedési helyszínek illetékes hatóságai, amelyeken azonos alaptermékhez kapcsolódó és azonos jellemzőkkel rendelkező, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékeket forgalmaznak, valamint az adott származtatott termék pozícióbirtokosainak illetékes hatóságai a vonatkozó adatok kölcsönös átadására is kiterjedő együttműködési megállapodásokat kötnek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az egységes pozíciólimit nyomon követését és érvényesítését.


  (7)   Az ESMA évente legalább egyszer ellenőrzi, hogy az illetékes hatóságok milyen módon hajtották végre az ESMA által a (3) bekezdés szerint kidolgozott számítási módszertannal összhangban megállapított pozíciólimiteket. Ennek során az ESMA biztosítja, hogy a (6) bekezdéssel összhangban az azonos alaptermékhez kapcsolódó és azonos jellemzőkkel rendelkező, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékek, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékek esetében ténylegesen egységes pozíciólimitet alkalmazzanak attól függetlenül, hogy azokkal hol kereskednek.


  (8)   A tagállamok biztosítják, hogy az olyan kereskedési helyszínt működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők, amelyen árualapú származtatott ügyleteket bonyolítanak le, pozíciókezelési kontrollmechanizmust alkalmazzanak, amelynek keretében a kereskedési helyszín jogosult az alábbiakra:






  a) | a személyek nyitott pozícióinak nyomon követése; |
| --- | --- | --- |

c)

a (6), (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Amennyiben azonos alaptermékhez kapcsolódó és azonos jellemzőkkel rendelkező, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, vagy kritikus, illetve jelentős árualapú származtatott termékeket több joghatóság kereskedési helyszínein jelentős nagyságrendben forgalmaznak, azon kereskedési helyszín illetékes hatósága, ahol a legnagyobb mértékű forgalom bonyolódik (a központi illetékes hatóság), egységes pozíciólimitet állapít meg, amelyet az adott származtatott termék esetében minden kereskedésre alkalmazni kell. A központi illetékes hatóság az alkalmazandó egységes pozíciólimitről és ezen egységes pozíciólimitek esetleges felülvizsgálatáról konzultációt folytat a többi olyan kereskedési helyszínnel, ahol e származtatott terméket jelentős nagyságrendben forgalmazzák. Azok az illetékes hatóságok, amelyek nem fogadják el a központi illetékes hatóság által megállapított egységes pozíciólimitet, írásban teljeskörűen és részletesen kifejtik azon indokokat, amelyek alapján úgy ítélik meg, hogy az (1) bekezdésben előírt követelmények nem teljesültek. Az illetékes hatóságok közötti véleménykülönbségből eredő vitákat az ESMA rendezi.

Azon kereskedési helyszínek illetékes hatóságai, amelyeken azonos alaptermékhez kapcsolódó és azonos jellemzőkkel rendelkező, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékeket, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékeket forgalmaznak, valamint az adott származtatott termék pozícióbirtokosainak illetékes hatóságai a vonatkozó adatok kölcsönös átadására is kiterjedő együttműködési megállapodásokat kötnek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az egységes pozíciólimit nyomon követését és érvényesítését.

(7)   Az ESMA évente legalább egyszer ellenőrzi, hogy az illetékes hatóságok milyen módon hajtották végre az ESMA által a (3) bekezdés szerint kidolgozott számítási módszertannal összhangban megállapított pozíciólimiteket. Ennek során az ESMA biztosítja, hogy a (6) bekezdéssel összhangban az azonos alaptermékhez kapcsolódó és azonos jellemzőkkel rendelkező, mezőgazdasági áru alapú származtatott termékek, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékek esetében ténylegesen egységes pozíciólimitet alkalmazzanak attól függetlenül, hogy azokkal hol kereskednek.

(8)   A tagállamok biztosítják, hogy az olyan kereskedési helyszínt működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők, amelyen árualapú származtatott ügyleteket bonyolítanak le, pozíciókezelési kontrollmechanizmust alkalmazzanak, amelynek keretében a kereskedési helyszín jogosult az alábbiakra:

a)

a személyek nyitott pozícióinak nyomon követése;

| b) | a vonatkozó dokumentumokat is beleértve a személyektől származó információk beszerzése, amelyek a vállalt pozíció vagy kitettség nagyságára és rendeltetésére, továbbá a tényleges tulajdonosokra, bármely együttes fellépéssel kapcsolatos megegyezésre, az alapul szolgáló eszközök piacán meglévő bármely kapcsolódó eszközre vagy kötelezettségre, valamint adott esetben a más kereskedési helyszíneken bonyolított vagy tőzsdén kívüli kapcsolódó ügyletekben tagokon vagy résztvevőkön keresztül meglévő pozíciókra vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó dokumentumokat is beleértve a személyektől származó információk beszerzése, amelyek a vállalt pozíció vagy kitettség nagyságára és rendeltetésére, továbbá a tényleges tulajdonosokra, bármely együttes fellépéssel kapcsolatos megegyezésre, az alapul szolgáló eszközök piacán meglévő bármely kapcsolódó eszközre vagy kötelezettségre, valamint adott esetben a más kereskedési helyszíneken bonyolított vagy tőzsdén kívüli kapcsolódó ügyletekben tagokon vagy résztvevőkön keresztül meglévő pozíciókra vonatkoznak;

| c) | egy személy kötelezése arra, hogy ideiglenesen vagy tartósan lezárja vagy csökkentse pozícióját, illetőleg a pozíció egyoldalú lezárása vagy csökkentése, amennyiben az adott személy nem tesz eleget a felszólításnak; valamint |
| --- | --- |

c)

egy személy kötelezése arra, hogy ideiglenesen vagy tartósan lezárja vagy csökkentse pozícióját, illetőleg a pozíció egyoldalú lezárása vagy csökkentése, amennyiben az adott személy nem tesz eleget a felszólításnak; valamint

| d) | az érintett személy kötelezése arra, hogy megállapodás szerinti áron és mértékben ideiglenesen, a jelentős vagy domináns pozíciójából fakadó hatások mérséklésének kifejezett szándékával irányítson vissza likviditást a piacra. |
| --- | --- |

d)

az érintett személy kötelezése arra, hogy megállapodás szerinti áron és mértékben ideiglenesen, a jelentős vagy domináns pozíciójából fakadó hatások mérséklésének kifejezett szándékával irányítson vissza likviditást a piacra.

Az ESMA szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyekben az érintett kereskedési helyszínek jellemzőit figyelembe véve részletesen meghatározza a pozíciókezelési kontrollmechanizmus tartalmát.

Az ESMA az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [ezen irányelv hatálybalépésétől számított 9 hónapon belül] benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.”.

| 10. | Az 58. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az árualapú származtatott eszközökkel vagy kibocsátási egységekkel, illetve ezek származtatott eszközeivel kereskedési helyszínen kívül kereskedő befektetési vállalkozások az 57. cikk (6) bekezdésében említett központi illetékes hatóság részére legalább naponta rendelkezésre bocsássák az általuk, valamint ügyfeleik által, azok ügyfelei által – a végső ügyfél eléréséig – a kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott termékekben, kibocsátási egységekben, illetve ezek származtatott eszközeiben és a gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekben tartott pozíciók teljes bontását, összhangban a 600/2014/EU rendelet 26. cikkével és adott esetben az 1227/2011/EU rendelet 8. cikkével.” |
| --- | --- |

10.

Az 58. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az árualapú származtatott eszközökkel vagy kibocsátási egységekkel, illetve ezek származtatott eszközeivel kereskedési helyszínen kívül kereskedő befektetési vállalkozások az 57. cikk (6) bekezdésében említett központi illetékes hatóság részére legalább naponta rendelkezésre bocsássák az általuk, valamint ügyfeleik által, azok ügyfelei által – a végső ügyfél eléréséig – a kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott termékekben, kibocsátási egységekben, illetve ezek származtatott eszközeiben és a gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekben tartott pozíciók teljes bontását, összhangban a 600/2014/EU rendelet 26. cikkével és adott esetben az 1227/2011/EU rendelet 8. cikkével.”

| 11. | A 90. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   A Bizottság a kibocsátási egységek és az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek tekintetében 2021. december 31-ig felülvizsgálja a 2. cikk (1) bekezdésének j) pontja szerinti mentesség hatását, és a felülvizsgálathoz indokolt esetben mellékeli a mentesség módosítására irányuló jogalkotási javaslatot. Ezzel összefüggésben a Bizottság értékeli az uniós kibocsátási egységek és az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek uniós és harmadik országbeli forgalmazását, a 2. cikk (1) bekezdésének j) pontja szerinti mentesség hatását, a kibocsátási egységek és az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek piacainak integritását és átláthatóságát, valamint azt, hogy szükséges-e intézkedést elfogadni a harmadik országbeli kereskedési helyszíneken folytatott kereskedés kapcsán.” |
| --- | --- |

11.

A 90. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A Bizottság a kibocsátási egységek és az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek tekintetében 2021. december 31-ig felülvizsgálja a 2. cikk (1) bekezdésének j) pontja szerinti mentesség hatását, és a felülvizsgálathoz indokolt esetben mellékeli a mentesség módosítására irányuló jogalkotási javaslatot. Ezzel összefüggésben a Bizottság értékeli az uniós kibocsátási egységek és az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek uniós és harmadik országbeli forgalmazását, a 2. cikk (1) bekezdésének j) pontja szerinti mentesség hatását, a kibocsátási egységek és az azokhoz kapcsolódó származtatott termékek piacainak integritását és átláthatóságát, valamint azt, hogy szükséges-e intézkedést elfogadni a harmadik országbeli kereskedési helyszíneken folytatott kereskedés kapcsán.”

1a. cikk

Az (EU) 2019/878 irányelv módosításai

Az (EU) 2019/878 irányelv 2. cikkének (1) bekezdése a következőképpen módosul:

| 1. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „A tagállamok 2020. december 28-ig elfogadják és kihirdetik:










  i. | az ezen irányelv rendelkezéseinek való megfeleléshez szükséges, hitelintézeteket érintő intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok 2020. december 28-ig elfogadják és kihirdetik:

i.

az ezen irányelv rendelkezéseinek való megfeleléshez szükséges, hitelintézeteket érintő intézkedéseket;

| ii. | az ezen irányelv 1. cikke (1) és (9) bekezdésének a 2013/36/EU irányelv 2. cikkének (5) és (6) bekezdése és 21b. cikke tekintetében történő betartásához szükséges, hitelintézeteket és befektetési vállalkozásokat érintő intézkedéseket.” |
| --- | --- |

ii.

az ezen irányelv 1. cikke (1) és (9) bekezdésének a 2013/36/EU irányelv 2. cikkének (5) és (6) bekezdése és 21b. cikke tekintetében történő betartásához szükséges, hitelintézeteket és befektetési vállalkozásokat érintő intézkedéseket.”

| 2. | A bekezdés az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.” |
| --- | --- |

2.

A bekezdés az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.”

1b. cikk

A 2013/36/EU irányelv módosításai

A 94. cikk (2) bekezdésének harmadik, negyedik és ötödik albekezdése helyébe a következő lép:

„A 92. cikk (2) bekezdésében említett azon munkavállalók azonosítása céljából, akiknek szakmai tevékenysége lényeges hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára – kivéve az 575/2013/EU rendelet 4. cikke 1. pontja (2) alpontjában meghatározott befektetési vállalkozások munkavállalóit –, az EBH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki a következők meghatározására szolgáló kritériumokra vonatkozóan:

| a) | vezetői felelősség és ellenőrzési feladatkörök; |
| --- | --- |

a)

vezetői felelősség és ellenőrzési feladatkörök;

| b) | lényeges szervezeti egység és jelentős hatás az érintett szervezeti egység kockázati profiljára; valamint |
| --- | --- |

b)

lényeges szervezeti egység és jelentős hatás az érintett szervezeti egység kockázati profiljára; valamint

| c) | a 92. cikk (2) bekezdésében kifejezetten nem említett olyan egyéb munkavállalói kategóriák, amelyek esetében a munkavállalók szakmai tevékenységei összehasonlítható módon ugyanolyan lényeges hatást gyakorolnak az intézmény kockázati profiljára, mint az említett bekezdésben említett kategóriák esetében. |
| --- | --- |

c)

a 92. cikk (2) bekezdésében kifejezetten nem említett olyan egyéb munkavállalói kategóriák, amelyek esetében a munkavállalók szakmai tevékenységei összehasonlítható módon ugyanolyan lényeges hatást gyakorolnak az intézmény kockázati profiljára, mint az említett bekezdésben említett kategóriák esetében.

Az EBH-nak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2019. december 28-ig kell benyújtania a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen irányelvet az e bekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadásával kiegészítse. Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke 1. pontja (2) alpontjában meghatározott befektetési vállalkozásokra alkalmazandó szabályozástechnikai standardok tekintetében 2021. június 26-ig továbbra is az ezen irányelv (EU) 2018/843 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított 94. cikkének (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alkalmazandó.”

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok ... [az irányelv hatálybalépésétől számított 9 hónapon belül] elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A rendelkezéseket [az ezen irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap elteltével] kell alkalmazni.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

2a. cikk

Felülvizsgálati záradék

Az ESMA-val folytatott konzultációt követően és a Bizottság által elegendő átfutási idővel lefolytatandó nyilvános konzultáció eredményei alapján a Bizottság legkésőbb 2021. július 31-ig javaslatot terjeszt elő a 2014/65/EU irányelv és a 600/2014/EU rendelet felülvizsgálatára. A felülvizsgálatnak átfogónak kell lennie, és figyelembe kell vennie egyebek mellett a piac szerkezetével, az adatokkal, a kereskedési és kereskedés utáni szakasszal, a kutatási szabályokkal, a tanácsadóknak nyújtott ösztönzők kifizetésére vonatkozó szabályokkal, az Európában tevékenykedő tanácsadók szakmai képesítésének szintjével, az ügyfelek kategorizálásával és a brexittel kapcsolatos kérdéseket.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0208/2020).

1

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*1

(2)  COM(2020)0456 (2020.5.27.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

3

(4)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

4

(5)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

5

---

2020. november 26., péntek

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/184

---

P9_TA(2020)0324

Az Unió vámkontingenseinek és egyéb behozatali kontingenseinek alkalmazása ***I

Az Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Unió vámkontingenseinek és egyéb behozatali kontingenseinek alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 425/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0375), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0375),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0274/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0274/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0216/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha a javaslatát más szöveggel helyettesíti, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0176

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra az uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazásáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2170 rendelettel.)

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/185

---

P9_TA(2020)0333

Egyes termékekre vonatkozó vámok eltörlése ***I

Az Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyes termékekre vonatkozó vámok eltörléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 425/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0496), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0496),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0284/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0284/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0217/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0253

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra az egyes árukra vonatkozó vámok eltörléséről szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2131 rendelettel.)

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/186 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/186

---

P9_TA(2020)0334

Az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély ***I

Az Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása a 428/2009/EK tanácsi rendeletnek az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély megadása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 425/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0692), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0692),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0345/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0345/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0313

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. november 26-án került elfogadásra a 428/2009/EK tanácsi rendelet IIa. Mellékletének az Unióból Nagy-Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságába kivitt egyes kettős felhasználású termékekre vonatkozó uniós általános exportengedély megadása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2171 rendelettel.)

---

| 2021.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 425/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 425/187

---

P9_TA(2020)0335

A Covid19-oltóanyagokra és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos, a Covid19-világjárványra adott válaszként hozott átmeneti intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2020. november 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK tanácsi irányelvnek a Covid19-oltóanyagokra és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre alkalmazandó hozzáadottérték-adóval kapcsolatos, a Covid19-világjárványra adott válaszként hozott átmeneti intézkedésekre vonatkozó módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás: konzultáció)

(2021/C 425/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0688), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0688),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0352/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0352/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. és 163. cikkére,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---