# Il-Ġurnal Uffiċjali C 43/2011

| | ISSN 1725-5198
  doi:10.3000/17255198.C_2011.043.mlt |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  tal-Unjoni Ewropea | C 43 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5411 ta' Frar 2011 |

ISSN 1725-5198

doi:10.3000/17255198.C_2011.043.mlt

Il-Ġurnal Uffiċjali

tal-Unjoni Ewropea

C 43

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5411 ta' Frar 2011

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikazzjonijiet |
| | KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2011/C 043/01 | Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar l-użu sħiħ tal-kwota abatimento għall-2010 (sorgu ta' Spanja) | 1 |
| 2011/C 043/02 | Komunikazzjoni rigward id-dħul fis-seħħ, fil-kummerċ bejn l-Unjoni Ewropea u l-pajjiżi tas-Suq Komuni tan-Nofsinhar (Mercado Común del Sur — Mercosur), tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93, dwar id-definizzjoni tal-kunċett ta’ prodotti oriġinarji għall-iskop li jiġu applikati tariffi preferenzjali mogħtija mill-Unjoni Ewropea lil ċerti prodotti minn pajjiżi fil-fażi tal-iżvilupp (il-kumulazzjoni reġjonali tal-oriġini) | 1 |
| 2011/C 043/03 | Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.6079 – BBVA/Dogus Holdings/Turkiye Garanti Bankasi JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2011/C 043/04 | Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.6088 – HIG Capital/Der Grune Punkt — Duales System Deutschland) (
  1
  ) | 2 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

II   Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2011/C 043/01

Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar l-użu sħiħ tal-kwota abatimento għall-2010 (sorgu ta' Spanja)

1

2011/C 043/02

Komunikazzjoni rigward id-dħul fis-seħħ, fil-kummerċ bejn l-Unjoni Ewropea u l-pajjiżi tas-Suq Komuni tan-Nofsinhar (Mercado Común del Sur — Mercosur), tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93, dwar id-definizzjoni tal-kunċett ta’ prodotti oriġinarji għall-iskop li jiġu applikati tariffi preferenzjali mogħtija mill-Unjoni Ewropea lil ċerti prodotti minn pajjiżi fil-fażi tal-iżvilupp (il-kumulazzjoni reġjonali tal-oriġini)

1

2011/C 043/03

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.6079 – BBVA/Dogus Holdings/Turkiye Garanti Bankasi JV) (
  1
  )

1

2

2011/C 043/04

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.6088 – HIG Capital/Der Grune Punkt — Duales System Deutschland) (
  1
  )

1

2

| | IV   Informazzjoni |
| --- | --- |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2011/C 043/05 | Rata tal-kambju tal-euro | 3 |
| | INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI |
| 2011/C 043/06 | Pubblikazzjoni skont l-Artikolu 6 tad-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fuq ir-riorganizzazzjoni u l-istralċ ta' istituzzjonijiet ta' kreditu | 4 |

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2011/C 043/05

Rata tal-kambju tal-euro

3

INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI

2011/C 043/06

Pubblikazzjoni skont l-Artikolu 6 tad-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fuq ir-riorganizzazzjoni u l-istralċ ta' istituzzjonijiet ta' kreditu

4

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2011/C 043/07 | Għajnuna mill-Istat – ir-Repubblika Ċeka – Għajnuna mill-Istat C 6/10 (ex NN 1/10) – Czech Airlines a.s. – il-possibbiltà ta' implifikazzjonijiet ta' għajnuna mill-Istat fuq self li ngħata minn Osinek a.s. – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  ) | 6 |
| 2011/C 043/08 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6135 – Carlyle/Administratiekantoor Alpinvest/Alpinvest) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  ) | 19 |
| 2011/C 043/09 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6110 – Aegon/Unnim/Caixasabadell Vida) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  ) | 20 |
| 2011/C 043/10 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6125 – Reale/Unnim/CSG) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  ) | 21 |

V   Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

2011/C 043/07

Għajnuna mill-Istat – ir-Repubblika Ċeka – Għajnuna mill-Istat C 6/10 (ex NN 1/10) – Czech Airlines a.s. – il-possibbiltà ta' implifikazzjonijiet ta' għajnuna mill-Istat fuq self li ngħata minn Osinek a.s. – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  )

1

6

2011/C 043/08

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6135 – Carlyle/Administratiekantoor Alpinvest/Alpinvest) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  )

1

19

2011/C 043/09

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6110 – Aegon/Unnim/Caixasabadell Vida) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  )

1

20

2011/C 043/10

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6125 – Reale/Unnim/CSG) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

II Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/1

---

Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar l-użu sħiħ tal-kwota “abatimento” għall-2010 (sorgu ta' Spanja)

2011/C 43/01

Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1262/2010 tat-22 ta' Diċembru 2010 jipprovdi għall-estensjoni tal-offerti għall-kwota tal-2010 għall-importazzjoni minn pajjiżi terzi, għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fi Spanja ta' 300 000 tunnellata ta' sorgu, sakemm il-kwota tintuża bis-sħiħ u sa mhux aktar tard mill-31 ta' Mejju 2011. Fit-18 ta' Jannar 2011 il-kwantità tal-kwota tal-2010 kienet intużat kollha.

---

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/1

---

Komunikazzjoni rigward id-dħul fis-seħħ, fil-kummerċ bejn l-Unjoni Ewropea u l-pajjiżi tas-Suq Komuni tan-Nofsinhar (Mercado Común del Sur — Mercosur), tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93, dwar id-definizzjoni tal-kunċett ta’ “prodotti oriġinarji” għall-iskop li jiġu applikati tariffi preferenzjali mogħtija mill-Unjoni Ewropea lil ċerti prodotti minn pajjiżi fil-fażi tal-iżvilupp (il-kumulazzjoni reġjonali tal-oriġini)

2011/C 43/02

L-Artikolu 86 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 (1), jipprevedi għall-kumulazzjoni reġjonali biex tapplika, inter alia, għal dawk il-pajjiżi li huma partijiet fil-Ftehim li jistabbilixxi s-Suq Komuni tan-Nofsinhar (Mercado Común del Sur — Mercosur), fil-kuntest tar-regoli ta' orġini tal-Unjoni Ewropea li japplikaw għas-Sistema ta' Preferenzi Ġeneralizzati (SPĠ).

B’mod partikolari, il-paragrafu 2 tal-Artikolu 86 jinkludi dispożizzjoni għall-membri ta’ kull wieħed mill-gruppi reġjonali msemmija biex iwasslu lill-Kummissjoni Ewropea, permezz tas-Segretarjat tal-grupp reġjonali kkonċernat jew korp konġunt kompetenti ieħor li jirrappreżenta l-membri kollha tal-grupp inkwistjoni, l-impenn tagħhom li jikkonformaw mar-regoli ta’ oriġini tas-SPĠ u li jipprovdu l-koperazzjoni amministrattiva neċessarja għall-kontroll ta’ ċertifikati ta’ oriġini Formola A u dikjarazzjonijiet tal-fattura.

L-Arġentina, il-Brażil, il-Paragwaj u l-Urugwaj issoddisfaw din l-obbligazzjoni, u d-dispożizzjonijiet ta’ kumulazzjoni reġjonali għaldaqstant japplikaw għal dawn il-pajjiżi mill-1 ta’ Jannar 2011.

---

(1)  ĠU L 253, 11.10.1993, p. 1.

---

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/2

---

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata

(Każ COMP/M.6079 – BBVA/Dogus Holdings/Turkiye Garanti Bankasi JV)

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 43/03

Fit-3 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma topponix il-konċentrazzjoni notifikata msemmija hawn fuq u li tiddikjaraha kompatibbli mas-suq komuni. Din id-deċiżjoni hi bbażata fuq l-Artikolu 6(1)b tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004. It-test sħiħ tad-deċiżjoni hu disponibbli biss fl-Ingliż u ser isir pubbliku wara li jitneħħa kwalunkwe sigriet tan-negozju li jista’ jkun fih. Dan it-test jinstab:

| — | Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali, |
| --- | --- |

—

Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali,

| — | f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32011M6079. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea. |
| --- | --- |

—

f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32011M6079. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea.

---

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/2

---

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata

(Każ COMP/M.6088 – HIG Capital/Der Grune Punkt — Duales System Deutschland)

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 43/04

Fis-7 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma topponix il-konċentrazzjoni notifikata msemmija hawn fuq u li tiddikjaraha kompatibbli mas-suq komuni. Din id-deċiżjoni hi bbażata fuq l-Artikolu 6(1)b tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004. It-test sħiħ tad-deċiżjoni hu disponibbli biss fl-Ingliż u ser isir pubbliku wara li jitneħħa kwalunkwe sigriet tan-negozju li jista’ jkun fih. Dan it-test jinstab:

| — | Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali, |
| --- | --- |

—

Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali,

| — | f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32011M6088. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea. |
| --- | --- |

—

f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32011M6088. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea.

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/3

---

Rata tal-kambju tal-euro (1)

L-10 ta’ Frar 2011

2011/C 43/05

1 euro =

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,3604 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 112,71 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4559 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,84780 |
| SEK | Krona Żvediża | 8,8234 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,3105 |
| ISK | Krona Iżlandiża | |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,9320 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 24,246 |
| HUF | Forint Ungeriż | 273,28 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,7043 |
| PLN | Zloty Pollakk | 3,9337 |
| RON | Leu Rumen | 4,2645 |
| TRY | Lira Turka | 2,1770 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,3559 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,3572 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 10,5947 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 1,7737 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 1,7402 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 525,19 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 9,9100 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 8,9605 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,4140 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 12 165,92 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 4,1472 |
| PHP | Peso Filippin | 59,466 |
| RUB | Rouble Russu | 39,8830 |
| THB | Baht Tajlandiż | 41,914 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,2730 |
| MXN | Peso Messikan | 16,5127 |
| INR | Rupi Indjan | 62,2080 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,3604

JPY

Yen Ġappuniż

112,71

DKK

Krona Daniża

7,4559

GBP

Lira Sterlina

0,84780

SEK

Krona Żvediża

8,8234

CHF

Frank Żvizzeru

1,3105

ISK

Krona Iżlandiża

NOK

Krona Norveġiża

7,9320

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

24,246

HUF

Forint Ungeriż

273,28

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,7043

PLN

Zloty Pollakk

3,9337

RON

Leu Rumen

4,2645

TRY

Lira Turka

2,1770

AUD

Dollaru Awstraljan

1,3559

CAD

Dollaru Kanadiż

1,3572

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

10,5947

NZD

Dollaru tan-New Zealand

1,7737

SGD

Dollaru tas-Singapor

1,7402

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 525,19

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

9,9100

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

8,9605

HRK

Kuna Kroata

7,4140

IDR

Rupiah Indoneżjan

12 165,92

MYR

Ringgit Malażjan

4,1472

PHP

Peso Filippin

59,466

RUB

Rouble Russu

39,8830

THB

Baht Tajlandiż

41,914

BRL

Real Brażiljan

2,2730

MXN

Peso Messikan

16,5127

INR

Rupi Indjan

62,2080

---

(1)  Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/4

---

Pubblikazzjoni skont l-Artikolu 6 tad-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fuq ir-riorganizzazzjoni u l-istralċ ta' istituzzjonijiet ta' kreditu

2011/C 43/06

ORDINANZA (DIRECTION ORDER) TAL-QORTI GĦOLJA TAL-IRLANDA RIGWARD L-ALLIED IRISH BANKS, PLC SKONT IT-TAQSIMA 9 TAL-ATT DWAR L-ISTITUZZJONIJIET TA' KREDITU (STABBILIZZAZZJONI), 2010

Fit-23 ta' Diċembru 2010, il-Qorti Għolja tal-Irlanda, b'konsegwenza ta' applikazzjoni mill-Ministru tal-Finanzi tal-Irlanda (il-“Ministru”), għamlet Ordinanza (l-“Ordinanza”) skont it-Taqsima 9 tal-Att dwar l-Istituzzjonijiet ta' Kreditu (Stabbilizzazzjoni) 2010 (l-“Att”) rigward ir-riorganizzazzjoni tal-Allied Irish Banks, plc (il-“Bank”), inter alia, bil-kundizzjonijiet li ġejjin:

| “A. | Ordinanza skont it-Taqsima 9 tal-Att:






  1. | Li tordna lill-Bank:






  1.1. | joħroġ 675 107 845 sehem ordinarju ta' EUR 0,32-il wieħed u 10 489 899 564 sehem konvertibbli mingħajr vot ta' EUR 0,32-il wieħed (‘Ishma CNV’) lill-Kummissjoni tal-Fond ta' Riżerva Nazzjonali għall-Pensjonijiet tal-Irlanda fit-23 ta' Diċembru 2010 jew għal dik il-ħabta, b'kunsiderazzjoni tal-pagament ta' EUR 3 818 438 297,54 eskluż it-tariffi fi flus mill-Fond ta' Riżerva Nazzjonali għall-Pensjonijiet tal-Irlanda (is-‘Sottoskrizzjoni’); |
| --- | --- | --- | --- |

“A.

Ordinanza skont it-Taqsima 9 tal-Att:

1.

Li tordna lill-Bank:

1.1.

joħroġ 675 107 845 sehem ordinarju ta' EUR 0,32-il wieħed u 10 489 899 564 sehem konvertibbli mingħajr vot ta' EUR 0,32-il wieħed (‘Ishma CNV’) lill-Kummissjoni tal-Fond ta' Riżerva Nazzjonali għall-Pensjonijiet tal-Irlanda fit-23 ta' Diċembru 2010 jew għal dik il-ħabta, b'kunsiderazzjoni tal-pagament ta' EUR 3 818 438 297,54 eskluż it-tariffi fi flus mill-Fond ta' Riżerva Nazzjonali għall-Pensjonijiet tal-Irlanda (is-‘Sottoskrizzjoni’);

| 1.2. | kemm jista’ jkun malajr, u mhux iktar tard mill-24 ta' Diċembru 2010, biex issir applikazzjoni:






  (a) | lill-Borża Irlandiża (Irish Stock Exchange ‘ISE’) u l-Awtorità tal-Elenkar tar-Renju Unit (UK Listing Authority) rispettivament għat-tħassir tal-ammissjoni tal-ishma ordinarji tal-Bank fil-Listi Uffiċjali rispettivi tagħhom u fl-ISE u l-Borża ta' Londra rispettivament għat-tħassir tal-ammissjoni fin-negozjar tal-ishma ordinarji tal-Bank mis-swieq regolari rispettivi tagħhom għas-sigurtajiet elenkati u, jekk meħtieġ li jinkiseb kwalunkwe tħassir bħal dan, fi kwalunkwe applikazzjoni bħal din li titlob deroga mir-rekwiżit li jfittex il-kunsens tal-azzjonist għal dan it-tħassir; u |
| --- | --- | --- |

1.2.

kemm jista’ jkun malajr, u mhux iktar tard mill-24 ta' Diċembru 2010, biex issir applikazzjoni:

(a)

lill-Borża Irlandiża (Irish Stock Exchange ‘ISE’) u l-Awtorità tal-Elenkar tar-Renju Unit (UK Listing Authority) rispettivament għat-tħassir tal-ammissjoni tal-ishma ordinarji tal-Bank fil-Listi Uffiċjali rispettivi tagħhom u fl-ISE u l-Borża ta' Londra rispettivament għat-tħassir tal-ammissjoni fin-negozjar tal-ishma ordinarji tal-Bank mis-swieq regolari rispettivi tagħhom għas-sigurtajiet elenkati u, jekk meħtieġ li jinkiseb kwalunkwe tħassir bħal dan, fi kwalunkwe applikazzjoni bħal din li titlob deroga mir-rekwiżit li jfittex il-kunsens tal-azzjonist għal dan it-tħassir; u

| (b) | lill-ISE għall-ammissjoni tal-ishma ordinarji tal-Bank fl-Enterprise Securities Market irregolat mill-ISE u, jekk meħtieġ li tinkiseb din l-ammissjoni, f'applikazzjoni bħal din li titlob deroga mir-rekwiżit li jfittex il-kunsens tal-azzjonist għal dan it-tħassir; |
| --- | --- |

(b)

lill-ISE għall-ammissjoni tal-ishma ordinarji tal-Bank fl-Enterprise Securities Market irregolat mill-ISE u, jekk meħtieġ li tinkiseb din l-ammissjoni, f'applikazzjoni bħal din li titlob deroga mir-rekwiżit li jfittex il-kunsens tal-azzjonist għal dan it-tħassir;

| 1.3. | għall-finijiet li jeffettwaw is-Sottoskrizzjoni, fit-23 ta' Diċembru 2010 jew għal dik il-ħabta:






  (a) | biex jiżdied il-kapital azzjonarju awtorizzat tal-Bank minn EUR 884 200 000, USD 500 000 000, GBP 200 000 000 u JPY 35 000 000 000 għal EUR 4 457 002 371, USD 500 000 000, GBP 200 000 000 u JPY 35 000 000 000 bil-ħolqien ta' 675 107 845 Sehem Ordinarju ġdid ta' EUR 0,32-il wieħed u 10 489 899 564 Sehem CNV ġdid ta' EUR 0,32-il wieħed, liema Ishma Ordinarji ġodda u Ishma CNV ġodda għandhom mehmuż magħhom id-drittijiet u l-privileġġi u huma soġġetti għal-limitazzjonijiet u r-restrizzjonijiet stabbiliti fl-artikoli l-ġodda tal-assoċjazzjoni tal-Bank li għandhom jiġu adottati skont il-punt 1.3(b) ta' hawn taħt; u |
| --- | --- | --- |

1.3.

għall-finijiet li jeffettwaw is-Sottoskrizzjoni, fit-23 ta' Diċembru 2010 jew għal dik il-ħabta:

(a)

biex jiżdied il-kapital azzjonarju awtorizzat tal-Bank minn EUR 884 200 000, USD 500 000 000, GBP 200 000 000 u JPY 35 000 000 000 għal EUR 4 457 002 371, USD 500 000 000, GBP 200 000 000 u JPY 35 000 000 000 bil-ħolqien ta' 675 107 845 Sehem Ordinarju ġdid ta' EUR 0,32-il wieħed u 10 489 899 564 Sehem CNV ġdid ta' EUR 0,32-il wieħed, liema Ishma Ordinarji ġodda u Ishma CNV ġodda għandhom mehmuż magħhom id-drittijiet u l-privileġġi u huma soġġetti għal-limitazzjonijiet u r-restrizzjonijiet stabbiliti fl-artikoli l-ġodda tal-assoċjazzjoni tal-Bank li għandhom jiġu adottati skont il-punt 1.3(b) ta' hawn taħt; u

...

| 1.5. | biex jitlesta l-bejgħ propost tal-interessi tal-Bank fil-Bank Zachodni WBK SA (‘BZWBK’) u BZWBK AIB Asset Management SA lill-Banco Santander SA (‘Santander’), kif miftiehem mill-Bank ma' Santander fl-10 ta' Settembru 2010, immedjatament wara li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:






  (a) | l-approvazzjoni tal-Kummissjoni Pollakka għas-Superviżjoni Finanzjarja (Komisja Nadzoru Finansowego) (il-‘KNF’) għall-akkwiżizzjoni tal-BZWBK minn Santander; |
| --- | --- | --- |

1.5.

biex jitlesta l-bejgħ propost tal-interessi tal-Bank fil-Bank Zachodni WBK SA (‘BZWBK’) u BZWBK AIB Asset Management SA lill-Banco Santander SA (‘Santander’), kif miftiehem mill-Bank ma' Santander fl-10 ta' Settembru 2010, immedjatament wara li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:

(a)

l-approvazzjoni tal-Kummissjoni Pollakka għas-Superviżjoni Finanzjarja (Komisja Nadzoru Finansowego) (il-‘KNF’) għall-akkwiżizzjoni tal-BZWBK minn Santander;

| (b) | l-approvazzjoni tal-bejgħ mill-Kummissjoni tal-Unjoni Ewropea jew l-Uffiċċju Pollakk għall-Kompetizzjoni u l-Protezzjoni tal-Konsumaturi (Urzad Ochrony Konkurencji i Knsoumentow) skont il-liġi applikabbli tal-antitrust; u |
| --- | --- |

(b)

l-approvazzjoni tal-bejgħ mill-Kummissjoni tal-Unjoni Ewropea jew l-Uffiċċju Pollakk għall-Kompetizzjoni u l-Protezzjoni tal-Konsumaturi (Urzad Ochrony Konkurencji i Knsoumentow) skont il-liġi applikabbli tal-antitrust; u

| (c) | l-approvazzjoni mill-KNF tal-akkwiżizzjoni minn Santander tal-ishma li għandu l-BZW f'ċerti sussidjarji rregolati mill-KNF; |
| --- | --- |

(c)

l-approvazzjoni mill-KNF tal-akkwiżizzjoni minn Santander tal-ishma li għandu l-BZW f'ċerti sussidjarji rregolati mill-KNF;

...

| 4. | Dikjarazzjoni skont it-Taqsima 9(3) tal-Att li l-Ordinanza hija miżura ta' riorganizzazzjoni għall-finijiet tad-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta' April 2001;” |
| --- | --- |

4.

Dikjarazzjoni skont it-Taqsima 9(3) tal-Att li l-Ordinanza hija miżura ta' riorganizzazzjoni għall-finijiet tad-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta' April 2001;”

Skont it-Taqsima 11 tal-Att, il-Bank jew membru tal-Bank, jista’ japplika mal-Qorti Għolja tal-Irlanda, li tinsab f’Four Courts, Inns Quay, Dublin 7, l-Irlanda, permezz ta' avviż ta' mozzjoni bbażat fuq affidavit, mhux iktar tard minn ħames ġranet tax-xogħol wara li ssir l-Ordinanza, biex tiġi annullata l-Ordinanza.

Skont it-Taqsima 63 tal-Att, il-persuni affettwati mill-Ordinanza jistgħu japplikaw mal-Qorti Għolja tal-Irlanda, li tinsab f’Four Courts, Inns Quay, Dublin 7, l-Irlanda, għall-awtorizzazzjoni biex jiġi ppreżentat rikors ġudizzjarju ta' deċiżjoni skont l-Att relatat mal-Ordinanza, fi żmien 14-il jum wara li tiġi nnotifikata d-deċiżjoni lill-persuna kkonċernata, jew dik il-persuna ssir taf dwar id-deċiżjoni b'xi mod ieħor.

Il-kopji sħaħ tal-Ordinanza huma disponibbli mill-Uffiċċju Ċentrali tal-Qorti Għolja permezz tal-posta elettronika fl-indirizz: listroomhighcourt@courts.ie

---

V Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/6

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – IR-REPUBBLIKA ĊEKA

Għajnuna mill-Istat C 6/10 (ex NN 1/10) – Czech Airlines a.s. – il-possibbiltà ta' implifikazzjonijiet ta' għajnuna mill-Istat fuq self li ngħata minn Osinek a.s.

Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 43/07

Permezz tal-ittra li ġġib id-data tal-24 ta’ Frar 2010, li kopja tagħha fil-lingwa awtentika tinsab fil-paġni ta' wara din is-sinteżi, il-Kummissjoni nnotifikat lir-Repubblika Ċeka bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stipulata mill-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonmanet tal-Unjoni Ewropea (minn hawn 'il quddiem: TFUE) dwar il-miżuri msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ dan is-sinteżi u l-ittra li ssegwi, lil:

| Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti ser jiġu kkomunikati lir-Repubblika Ċeka. Il-parti interessata li tressaq il-kummenti tista’ tagħmel talba bil-miktub biex l-identità tagħha tinżamm kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għal dan.

IT-TEST TAS-SINTEŻI

DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA/GĦAJNUNA LI FIR-RIGWARD TAGĦHA L-KUMMISSJONI QED TIFTAĦ DIN IL-PROĊEDURA

Is-self minn Osinek: Fit-30 ta' April 2009 ġie konkluż ftehim ta' self bejn Osinek u ČSA – Czech Airlines. Abbażi ta' dan il-ftehim ingħata self ta' CZK 2,5 biljun (EUR 94 miljun) lil ČSA. L-ammont tas-self ingħata fi tliet partijiet. Huwa mistenni li jitħallas lura f'daqqa fit-30 ta' Novembru 2010.

Ir-rata tal-imgħax tammonta għar-rata PRIBOR (Prague Interbank Offered Rate) fuq tliet xhur u 300 punt bażi bħala marġni ta' riskju. Fil-fehma tal-awtoritajiet Ċeki dan il-marġni ta' riskju jirrefletti l-marġni ta' riskju xieraq għas-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija u l-livell ta' kollateralizzazzjoni tal-ammont misluf, li jammonta għal 110 % tal-ammont tas-self.

Dekollateralizzazzjoni tas-self minn Osinek: Fis-26 ta' Ottubru 2009 il-gvern Ċek iddeċieda li jeħles l-assi li kienu jiggarantixxu s-self pprovdut minn Osinek biex b'hekk il-kumpanija ČSA tkun tista' tuża dan il-kollateral biex tiggarantixxi self biex tirrimedja d-diffikultajiet finanzjarji serji u biex il-kumpanija tkun tista' tkompli tibqa' attiva. Għaldaqstant, l-ebda assi ma għadhom jiggarantixxu s-self minn Osinek.

VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA/GĦAJNUNA

Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi jekk is-self li ngħata minn Osinek u d-dekollateralizzazzjoni sussegwenti tiegħu jinkludux elementi ta' għajnuna mill-Istat. Meta jiġi kkunsidrat li Osinek hija fil-100 % tagħha sjieda tal-Ministeru tal-Finanzi tar-Repubblika Ċeka u li topera taħt is-sorveljanza tal-Ministru, il-Kummissjoni ma tistax teskludi l-fatt li s-self li ngħata minn Osinek huwa attribwibbli għall-Istat. Aktar minn hekk, meta tiġi kkunsidrata s-sitwazzjoni diffiċli li tinsab fiha ċ-ČSA, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li s-self li ngħata minn Osinek jinvolvix l-għoti ta' vantaġġ.

Il-Kummissjoni tinnota wkoll li s-self huwa speċifiku għaċ-ČSA biss u li qed jingħata lil kumpanija li tinsab f'kompetizzjoni ma' linji tal-ajru Komunitarji oħrajn f'suq liberalizzat. Abbażi ta' dan il-Kummissjoni ma tistax teskludi li s-self mingħand Osinek jitqies bħala għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.

Bl-istess mod fir-rigward tad-deċiżjoni tad-dekollateralizzazzjoni tas-self minn Osinek, din kienet deċiżjoni meħuda mill-gven Ċek b'digriet governattiv li kkonċeda vantaġġ liċ-ČSA. Din id-deċiżjoni hija speċifika u jista' jkun li tolqot il-kummerċ. F'dawn iċ-ċirkostanzi l-Kummissjoni tqis li d-dekollateralizzazzjoni tas-self mingħand Osinek hija għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.

Wara li laħqet il-konklużjoni li ma tistax teskludi li la s-self minn Osinek, u lanqas id-deċiżjoni tad-dekollateralizzazzjoni ta' dan is-self ma jinvolvux għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi jekk dawn il-miżuri humiex kompatibbli mas-suq Komunitarju.

B'rabta mas-self minn Osinek, l-Artikolu 107(3)(c) (TFUE) jipprovdi li l-għajnuna mill-Istat tista’ tiġi awtorizzata fejn tingħata sabiex tippromwovi l-iżvilupp ta’ ċerti setturi ekonomiċi u fejn din l-għajnuna ma taffetwax b’mod ħażin il-kundizzjonijiet tan-negozju sa punt li jkun kontra l-interess komuni.

F'dan ir-rigward, il-qafas komunitarju applikabbli biex tittieħed deċiżjoni dwar il-kompatibbiltà jew in-nuqqas tagħha tas-self minn Osinek huma l-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' impriżi f'diffikulta' (1). Biex jiġu applikati l-linji gwida impriża għandha tkun qiegħda f'diffikultà, u għaldaqstant, meta jiġi kkunsidrat l-istat finanzjarju diffiċli tal-kumpanija, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li fiżżmien meta ġie ffirmat is-self minn Osinek (jiġifieri fit-30 ta' April 2009), iċ-ČSA kienet kumpanija f'diffikultà skont it-tifsira tal-Linji Gwida.

Il-Linji gwida jistabbilixxu ħames kundizzjonijiet kumulattivi li taħthom tista' tingħata għajnuna għas-salvataġġ. Madanakollu, billi l-impenn li jingħata s-self minn Osinek sar fit-30 ta' April 2009, u l-awtoritajiet Ċeki ma avżawx lill-Kummissjoni bil-pjan ta' ristrutturar tagħhom sa mhux aktar tard mit-30 ta' Ottubru 2009, filwaqt li l-kumpanija la ġiet illikwidata u lanqas ma tħallas lura s-self, f'dan il-każ din il-kundizzjoni ma ġietx issodisfata. Għaldaqstant billi jidher li waħda mill-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna għas-salvataġġ ma ġietx irrispettata, il-Kummissjoni tikkonkludi li s-self minn Osinek ma jistax jitqies bħala self ta' għajnuna għas-salvataġġ kompatibbli mas-suq intern. Bl-istess mod, billi ma ġie ppreżentat l-ebda pjan ta' ristrutturar, is-self minn Osinek ma jistax jitqies bħala għajnuna għar-ristrutturar kompatibbli.

Skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-TFUE l-Kummissjoni tista' tiddikjara għajnuna “biex tirrimedja taqlib serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru” kompatibbli mas-suq komuni.

F'dan ir-rigward, il-qafas Komunitarju applikabbli għal deċiżjoni dwar il-kompatibbiltà huwa l-Qafas Komunitarju Temporanju għal miżuri ta' għajnuna mill-Istat biex isostnu appoġġ għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (2) (minn hawn 'il quddiem “Qafas Temporanju”). Madanakollu, b'rabta mar-rekwiżiti għall-applikabbiltà tal-Qafas Temporanju, il-Kummissjoni għandha d-dubji tagħha dwar kemm din il-miżura tistax tapplikah jew le.

Il-Kummissjoni għandha teżamina wkoll jekk id-deċiżjoni tal-awtoritajiet Ċeki li jiddekollateralizzaw is-self minn Osinek tistax tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq komuni. B'rabta ma' dan, il-qafas Komunitarju applikabbli għal deċiżjoni dwar il-kompatibbiltà jew le ta' din l-azzjoni jinsab fil-Linji gwida msemmija aktar 'il fuq. Għaldaqstant il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi jekk il-pjan huwiex kompatibbli mal-linji gwida.

IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA FID-DAWL TA' DIN IL-BAŻI LEGALI, INKLUŻA DIKJARAZZJONI TAD-DUBJI TAL-KUMMISSJONI, FLIMKIEN MA' REFERENZI PREĊIŻI DWAR DISPOŻIZZJONIJIET SPEĊIFIĊI FIL-LINJI GWIDA/OQFSA RILEVANTI

F’dan l-istadju tal-investigazzjoni tagħha u fil-każ li hija involuta għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha d-dubji tagħha dwar kemm qed jiġu rrispettati d-dispożizzjonijiet tal-linji gwida u tal-qafas temporanju.

TEST TAL-ITTRA

“Komise informuje Českou republiku, že po prostudování informací o výše uvedeném opatření předložených orgány Vaší země se rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) (3).

1.   POSTUP ŘÍZENÍ

| (1) | V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že společnost Osinek, a.s. (společnost v likvidaci ve 100 % vlastnictví státu a podléhající dohledu Ministerstva financí České republiky), se rozhodla poskytnout úvěr (dále jen „úvěr společnosti Osinek“) ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 94 milionů EUR) společnosti České aerolinie a.s. Dne 14. května 2009 požádala Komise české orgány o informace v souvislosti s touto transakcí a rovněž české orgány upozornila na jejich povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. České orgány odpověděly dopisem ze dne 10. září 2009. |
| --- | --- |

(1)

V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že společnost Osinek, a.s. (společnost v likvidaci ve 100 % vlastnictví státu a podléhající dohledu Ministerstva financí České republiky), se rozhodla poskytnout úvěr (dále jen „úvěr společnosti Osinek“) ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 94 milionů EUR) společnosti České aerolinie a.s. Dne 14. května 2009 požádala Komise české orgány o informace v souvislosti s touto transakcí a rovněž české orgány upozornila na jejich povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. České orgány odpověděly dopisem ze dne 10. září 2009.

| (2) | Komise si dopisem ze dne 24. září 2009 vyžádala doplňující informace. Na žádost českých orgánů se uskutečnila společná setkání ve dnech 6. a 13. listopadu 2009. České orgány odpověděly dopisem ze dne 25. listopadu 2009. Ve své odpovědi české orgány objasnily, že vláda České republiky dne 26. října 2009 rozhodla o uvolnění aktiv zajišťujících úvěr, který Osinek poskytl. České orgány vysvětlily, že to bylo nutné pro to, aby ČSA mohly předmět zajištění použít k zajištění půjček k vyřešení vážných finančních potíží a umožnit tak společnosti pokračovat v činnosti. V důsledku toho úvěr společnosti Osinek již není aktivy zajištěn. |
| --- | --- |

(2)

Komise si dopisem ze dne 24. září 2009 vyžádala doplňující informace. Na žádost českých orgánů se uskutečnila společná setkání ve dnech 6. a 13. listopadu 2009. České orgány odpověděly dopisem ze dne 25. listopadu 2009. Ve své odpovědi české orgány objasnily, že vláda České republiky dne 26. října 2009 rozhodla o uvolnění aktiv zajišťujících úvěr, který Osinek poskytl. České orgány vysvětlily, že to bylo nutné pro to, aby ČSA mohly předmět zajištění použít k zajištění půjček k vyřešení vážných finančních potíží a umožnit tak společnosti pokračovat v činnosti. V důsledku toho úvěr společnosti Osinek již není aktivy zajištěn.

| (3) | Dne 8. prosince 2009 poskytly české orgány Komisi další informace o situaci letecké společnosti. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. prosince 2009 poskytly české orgány Komisi další informace o situaci letecké společnosti.

2.   FINANČNÍ SITUACE ČESKÝCH AEROLINIÍ

| (4) | Skupinu Českých aerolinií (dále jen „České aerolinie“ nebo „ČSA“) tvoří tyto společnosti:






  — | České aerolinie a.s., síťový letecký dopravce, založený v roce 1923 jako dopravce pod vlajkou Československa; |
| --- | --- | --- |

(4)

Skupinu Českých aerolinií (dále jen „České aerolinie“ nebo „ČSA“) tvoří tyto společnosti:

—

České aerolinie a.s., síťový letecký dopravce, založený v roce 1923 jako dopravce pod vlajkou Československa;

| — | ClickforSky, a.s., prodejce letenek nabízející letenky za jednotnou cenu bez ohledu na destinaci nebo čas letu s cílem využít volné kapacity ČSA (nízkonákladová dceřiná společnost využívající síť ČSA), |
| --- | --- |

—

ClickforSky, a.s., prodejce letenek nabízející letenky za jednotnou cenu bez ohledu na destinaci nebo čas letu s cílem využít volné kapacity ČSA (nízkonákladová dceřiná společnost využívající síť ČSA),

| — | Holidays Czech Airlines, a.s., cestovní kancelář, |
| --- | --- |

—

Holidays Czech Airlines, a.s., cestovní kancelář,

| — | CSA Services, s.r.o., kontaktní centrum (asistenční služba pro členy aliance SkyTeam, rezervační služby on-line a kontakt s klienty) a personální agentura, |
| --- | --- |

—

CSA Services, s.r.o., kontaktní centrum (asistenční služba pro členy aliance SkyTeam, rezervační služby on-line a kontakt s klienty) a personální agentura,

| — | ČSA Support s.r.o., společnost provádějící úklid letadel a objektů ČSA a jiných dopravců, jimž ČSA poskytuje služby v oblasti odbavení, a |
| --- | --- |

—

ČSA Support s.r.o., společnost provádějící úklid letadel a objektů ČSA a jiných dopravců, jimž ČSA poskytuje služby v oblasti odbavení, a

| — | Slovak Air Services s.r.o., společnost poskytující služby odbavení cestujících a nákladu na letišti v Bratislavě. |
| --- | --- |

—

Slovak Air Services s.r.o., společnost poskytující služby odbavení cestujících a nákladu na letišti v Bratislavě.

| (5) | Dále ČSA drží 65 % podíl ve společnosti Amadeus Marketing CSA, s.r.o., která je zástupcem pro globální distribuční systém Amadeus v České republice a ve Slovenské republice. |
| --- | --- |

(5)

Dále ČSA drží 65 % podíl ve společnosti Amadeus Marketing CSA, s.r.o., která je zástupcem pro globální distribuční systém Amadeus v České republice a ve Slovenské republice.

| (6) | ČSA mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Letadlovou flotilu ČSA tvoří 50 letadel (14 letadel Airbus, 21 letadel Boeing a 12 turbovrtulových letadel ATR). Vedle pravidelné letecké přepravy (104 destinací ve 44 zemích) zajišťují ČSA rovněž nepravidelné (charterové) lety a nákladní přepravu. Poskytují také pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, připravují pro sebe a jiné letecké přepravce na českých letištích palubní občerstvení a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej (4). |
| --- | --- |

(6)

ČSA mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Letadlovou flotilu ČSA tvoří 50 letadel (14 letadel Airbus, 21 letadel Boeing a 12 turbovrtulových letadel ATR). Vedle pravidelné letecké přepravy (104 destinací ve 44 zemích) zajišťují ČSA rovněž nepravidelné (charterové) lety a nákladní přepravu. Poskytují také pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, připravují pro sebe a jiné letecké přepravce na českých letištích palubní občerstvení a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej (4).

| (7) | V současné době je akcionářem ČSA Ministerstvo financí České republiky (91,51 %), Česká pojišťovna a.s. (5) (4,33 %), hlavní město Praha (2,94 %), hlavní město Bratislava (0,98 %) a Fond národného majetku Slovenskej republiky (0,24 %). |
| --- | --- |

(7)

V současné době je akcionářem ČSA Ministerstvo financí České republiky (91,51 %), Česká pojišťovna a.s. (5) (4,33 %), hlavní město Praha (2,94 %), hlavní město Bratislava (0,98 %) a Fond národného majetku Slovenskej republiky (0,24 %).

| (8) | V posledních několika letech se České aerolinie potýkaly s potížemi, které oslabily jejich schopnost zvládnout dopad současné finanční a hospodářské krize, což vyústilo v jejich současnou obtížnou finanční situaci.

  Tabulka č. 1


  Vývoj počtu cestujících ČSA v prvním čtvrtletí a prvním pololetí let 2007, 2008 a 2009












  Počet přepravených cestujících (dále jen „PAX“) | PAX – pravidelné lety | Změny v PAX – pravidelné lety (v %) | PAX – charterové lety | Změny v PAX – charterové lety (v %) | PAX celkem | Změny v PAX celkem (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2007–3.2007 | 966 776 | | 102 588 | | 1 069 364 | |
| 1.2008–3.2008 | 970 620 | 0,40 % | 131 289 | 27,98 % | 1 101 909 | 3,04 % |
| 1.2009–3.2009 | 852 429 | –12,18 % | 94 790 | –27,80 % | 947 219 | –14,04 % |
| 1.2007–6.2007 | 2 182 074 | | 308 302 | | 2 490 376 | |
| 1.2008–6.2008 | 2 305 673 | 5,66 % | 333 178 | 8,07 % | 2 638 851 | 5,96 % |
| 1.2009–6.2009 | [...] (6) | [...] (6) | [...] (6) | [...] (6) | [...] (6) | [...] (6) |

(8)

V posledních několika letech se České aerolinie potýkaly s potížemi, které oslabily jejich schopnost zvládnout dopad současné finanční a hospodářské krize, což vyústilo v jejich současnou obtížnou finanční situaci.

Tabulka č. 1

Vývoj počtu cestujících ČSA v prvním čtvrtletí a prvním pololetí let 2007, 2008 a 2009

Počet přepravených cestujících (dále jen „PAX“)

PAX – pravidelné lety

Změny v PAX – pravidelné lety (v %)

PAX – charterové lety

Změny v PAX – charterové lety (v %)

PAX celkem

Změny v PAX celkem (v %)

1.2007–3.2007

966 776

102 588

1 069 364

1.2008–3.2008

970 620

0,40 %

131 289

27,98 %

1 101 909

3,04 %

1.2009–3.2009

852 429

–12,18 %

94 790

–27,80 %

947 219

–14,04 %

1.2007–6.2007

2 182 074

308 302

2 490 376

1.2008–6.2008

2 305 673

5,66 %

333 178

8,07 %

2 638 851

5,96 %

1.2009–6.2009

[...] (6)

[...] (6)

[...] (6)

[...] (6)

[...] (6)

[...] (6)

| (9) | Od roku 2006 počet přepravených cestujících (na pravidelných i nepravidelných linkách) stagnuje na úrovni 5,5 až 5,6 milionu. V prvním čtvrtletí roku 2009 (leden až březen 2009) se počet cestujících přepravených pravidelnými lety snížil o [...] (7) a počet cestujících přepravených charterovými lety klesl o [...] (7). Tento záporný trend částečně vyrovnal pozitivní vývoj v druhém čtvrtletí 2009 (viz tabulka níže). Celkové využití sedačkové kapacity pokleslo ze 71,8 % v roce 2006 na [...] (7) v prvním čtvrtletí 2009 a na konci prvního pololetí roku 2009 činilo [...] (7).

  Tabulka č. 2


  Vývoj celkových výnosů z přepravy cestujících ČSA v prvním čtvrtletí a prvním pololetí let 2007, 2008 a 2009








  Počet přepravených cestujících ( dále jen „PAX“) | PAX – pravidelné lety | Změny v PAX – pravidelné lety (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2007–3.2007 | 966 776 | |
| 1.2008–3.2008 | 970 620 | 0,40 % |
| 1.2009–3.2009 | [...] (8) | [...] (8) |
| 1.2007–6.2007 | 2 182 074 | |
| 1.2008–6.2008 | 2 305 673 | 5,66 % |
| 1.2009–6.2009 | [...] (8) | [...] (8) |

(9)

Od roku 2006 počet přepravených cestujících (na pravidelných i nepravidelných linkách) stagnuje na úrovni 5,5 až 5,6 milionu. V prvním čtvrtletí roku 2009 (leden až březen 2009) se počet cestujících přepravených pravidelnými lety snížil o [...] (7) a počet cestujících přepravených charterovými lety klesl o [...] (7). Tento záporný trend částečně vyrovnal pozitivní vývoj v druhém čtvrtletí 2009 (viz tabulka níže). Celkové využití sedačkové kapacity pokleslo ze 71,8 % v roce 2006 na [...] (7) v prvním čtvrtletí 2009 a na konci prvního pololetí roku 2009 činilo [...] (7).

Tabulka č. 2

Vývoj celkových výnosů z přepravy cestujících ČSA v prvním čtvrtletí a prvním pololetí let 2007, 2008 a 2009

Počet přepravených cestujících ( dále jen „PAX“)

PAX – pravidelné lety

Změny v PAX – pravidelné lety (v %)

1.2007–3.2007

966 776

1.2008–3.2008

970 620

0,40 %

1.2009–3.2009

[...] (8)

[...] (8)

1.2007–6.2007

2 182 074

1.2008–6.2008

2 305 673

5,66 %

1.2009–6.2009

[...] (8)

[...] (8)

| (10) | Ačkoli počet přepravených cestujících stagnoval již mezi lety 2006 a 2008, celkové výnosy z letenek začaly klesat až v roce 2008. Tento nepříznivý vývoj výnosů z přepravy cestujících vedl na konci června 2009 k poklesu přibližně o [...] (7) ve srovnání s rokem 2008.

  Tabulka č. 3


  Hlavní finanční ukazatele výsledků ČSA v prvním pololetí let 2007, 2008 a 2009









  Podle mezinárodních standardů účetního výkaznictví (v tisících CZK) | 1.2007–6.2007 | 1.2008–6.2008 | 1.2009–6.2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní toky z provozní činnosti | 516 260 | 587 995 | [...] (9) |
| EBIT | – 621 512 | 196 152 | [...] (9) |
| Dlouhodobé cizí zdroje (13) | 8 825 960 | 7 744 302 | [...] (9) |
| Krátkodobé cizí zdroje (10) | 8 529 858 | 7 375 896 | [...] (9) |
| Vlastní zdroje | 5 465 240 | 7 145 207 | [...] (9) |
| Krátkodobá aktiva (11) | 5 019 354 | 4 735 123 | [...] (9) |
| Dlouhodobá aktiva (12) | 17 801 704 | 17 530 283 | [...] (9) |
| Pracovní kapitál | –3 510 504 | –2 640 774 | [...] (9) |

(10)

Ačkoli počet přepravených cestujících stagnoval již mezi lety 2006 a 2008, celkové výnosy z letenek začaly klesat až v roce 2008. Tento nepříznivý vývoj výnosů z přepravy cestujících vedl na konci června 2009 k poklesu přibližně o [...] (7) ve srovnání s rokem 2008.

Tabulka č. 3

Hlavní finanční ukazatele výsledků ČSA v prvním pololetí let 2007, 2008 a 2009

Podle mezinárodních standardů účetního výkaznictví (v tisících CZK)

1.2007–6.2007

1.2008–6.2008

1.2009–6.2009

Peněžní toky z provozní činnosti

516 260

587 995

[...] (9)

EBIT

– 621 512

196 152

[...] (9)

Dlouhodobé cizí zdroje (13)

8 825 960

7 744 302

[...] (9)

Krátkodobé cizí zdroje (10)

8 529 858

7 375 896

[...] (9)

Vlastní zdroje

5 465 240

7 145 207

[...] (9)

Krátkodobá aktiva (11)

5 019 354

4 735 123

[...] (9)

Dlouhodobá aktiva (12)

17 801 704

17 530 283

[...] (9)

Pracovní kapitál

–3 510 504

–2 640 774

[...] (9)

| (11) | Zároveň vedlo zvýšení provozních nákladů ke zhoršení ukazatele EBIT (provozní hospodářský výsledek před úroky a zdaněním) z částky 196,2 milionu CZK (1.2008–6.2008) na [...] (14) CZK (1.2009–6.2009), přičemž ve stejném období vzrostly dlouhodobé a krátkodobé cizí zdroje ČSA o [...] (14) a [...] (14)
   (15) a vlastní zdroje ČSA poklesly o [...] (14), měřeno ke konci června 2009. |
| --- | --- |

(11)

Zároveň vedlo zvýšení provozních nákladů ke zhoršení ukazatele EBIT (provozní hospodářský výsledek před úroky a zdaněním) z částky 196,2 milionu CZK (1.2008–6.2008) na [...] (14) CZK (1.2009–6.2009), přičemž ve stejném období vzrostly dlouhodobé a krátkodobé cizí zdroje ČSA o [...] (14) a [...] (14)
   (15) a vlastní zdroje ČSA poklesly o [...] (14), měřeno ke konci června 2009.

| (12) | Poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu (16) tak vzrostl z 212 % v červnu 2008 na [...] (14) v červnu 2009 a poměr vlastního kapitálu k celkovým aktivům (17) klesl z 32 % v červnu 2008 na [...] (14) v červnu 2009. Průměrné rizikové prémie požadované po ČSA vzrostly z 0,65 % p.a. v roce 2007 na 0,96 % v roce 2008 a na [...] (14) v červnu 2009. Rozvaha též jasně ukazuje na vysokou intenzitu dlouhodobého majetku (18) ([...] (14) bilanční sumy v období 1.2009–6.2009). |
| --- | --- |

(12)

Poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu (16) tak vzrostl z 212 % v červnu 2008 na [...] (14) v červnu 2009 a poměr vlastního kapitálu k celkovým aktivům (17) klesl z 32 % v červnu 2008 na [...] (14) v červnu 2009. Průměrné rizikové prémie požadované po ČSA vzrostly z 0,65 % p.a. v roce 2007 na 0,96 % v roce 2008 a na [...] (14) v červnu 2009. Rozvaha též jasně ukazuje na vysokou intenzitu dlouhodobého majetku (18) ([...] (14) bilanční sumy v období 1.2009–6.2009).

| (13) | Pracovní kapitál (19) se snížil o [...] (14) na zápornou hodnotu [...] (14) CZK, kterou je možno vzhledem k velikosti společnosti považovat za kritickou. Nízká hodnota ukazatele běžné likvidity (20) [...] (14) dále naznačuje, že ČSA bude mít vážné potíže při plnění svých běžných závazků. Navíc jsou krátkodobé cizí zdroje na stejné úrovni jako výše dlouhodobých cizích zdrojů. V důsledku probíhající finanční a hospodářské krize nelze během roku 2009 vyloučit další negativní dopady na provozní výkonnost Českých aerolinií a jejich finanční výsledky.

  Tabulka č. 4


  Vývoj peněžních toků ČSA











  (v tisících CZK) | 31. pros. 2007 | 30. červ. 2008 | 31. pros. 2008 | 31. břez. 2009 | 30. červ. 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní toky z provozní činnosti | – 275 234 | [...] (21) | –1 762 376 | [...] (21) | [...] (21) |
| Peněžní toky z investiční činnosti | 1 499 599 | [...] (21) | 1 883 704 | [...] (21) | [...] (21) |
| Prodej aktiv | 1 584 115 | [...] (21) | 1 768 940 | [...] (21) | [...] (21) |
| Peněžní toky z finanční činnosti | –1 687 852 | [...] (21) | –76 189 | [...] (21) | [...] (21) |
| Zvýšení/snížení peněžních prostředkú | – 463 487 | [...] (21) | 45 139 | [...] (21) | [...] (21) |
| Stav peněžních prostředků | 497 533 | [...] (21) | 542 672 | [...] (21) | [...] (21) |

(13)

Pracovní kapitál (19) se snížil o [...] (14) na zápornou hodnotu [...] (14) CZK, kterou je možno vzhledem k velikosti společnosti považovat za kritickou. Nízká hodnota ukazatele běžné likvidity (20) [...] (14) dále naznačuje, že ČSA bude mít vážné potíže při plnění svých běžných závazků. Navíc jsou krátkodobé cizí zdroje na stejné úrovni jako výše dlouhodobých cizích zdrojů. V důsledku probíhající finanční a hospodářské krize nelze během roku 2009 vyloučit další negativní dopady na provozní výkonnost Českých aerolinií a jejich finanční výsledky.

Tabulka č. 4

Vývoj peněžních toků ČSA

(v tisících CZK)

31. pros. 2007

30. červ. 2008

31. pros. 2008

31. břez. 2009

30. červ. 2009

Peněžní toky z provozní činnosti

– 275 234

[...] (21)

–1 762 376

[...] (21)

[...] (21)

Peněžní toky z investiční činnosti

1 499 599

[...] (21)

1 883 704

[...] (21)

[...] (21)

Prodej aktiv

1 584 115

[...] (21)

1 768 940

[...] (21)

[...] (21)

Peněžní toky z finanční činnosti

–1 687 852

[...] (21)

–76 189

[...] (21)

[...] (21)

Zvýšení/snížení peněžních prostředkú

– 463 487

[...] (21)

45 139

[...] (21)

[...] (21)

Stav peněžních prostředků

497 533

[...] (21)

542 672

[...] (21)

[...] (21)

| (14) | Přehled peněžních toků společnosti jasně odráží vliv nedostatečné výkonnosti ve finanční i provozní oblasti. Peněžní toky z provozní činnosti klesají od roku 2007 a na konci června 2009 činily [...] (22) CZK. Ke konci března 2009 byl vykázán celkový záporný tok peněžních prostředků ve výši [...] (22) CZK (a to včetně příjmů z prodeje stálých aktiv ve výši [...] (22) CZK, jinak by bylo snížení peněžních prostředků ještě větší). Od roku 2007 ČSA uspokojují své krátkodobé finanční potřeby prodejem aktiv, především nemovitostí, a peněžní příjmy z prodeje aktiv tak vyrovnávají záporné peněžní toky z provozní činnosti. Koncem roku 2009 se očekává další dramatický pokles likvidity. |
| --- | --- |

(14)

Přehled peněžních toků společnosti jasně odráží vliv nedostatečné výkonnosti ve finanční i provozní oblasti. Peněžní toky z provozní činnosti klesají od roku 2007 a na konci června 2009 činily [...] (22) CZK. Ke konci března 2009 byl vykázán celkový záporný tok peněžních prostředků ve výši [...] (22) CZK (a to včetně příjmů z prodeje stálých aktiv ve výši [...] (22) CZK, jinak by bylo snížení peněžních prostředků ještě větší). Od roku 2007 ČSA uspokojují své krátkodobé finanční potřeby prodejem aktiv, především nemovitostí, a peněžní příjmy z prodeje aktiv tak vyrovnávají záporné peněžní toky z provozní činnosti. Koncem roku 2009 se očekává další dramatický pokles likvidity.

3.   POPIS OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍCH SE ÚVĚRU SPOLEČNOSTI OSINEK

3.1   Úvěr společnosti Osinek

| (15) | Dne 30. dubna 2009 Osinek (23) a ČSA uzavřely smlouvu o úvěru. Na základě této smlouvy byl poskytnut úvěr ve výši 2,5 miliardy CZK (94 miliony EUR). Úvěr byl čerpán ve třech tranších:






  — | první tranše byla vyplacena dne 14. května 2009 ve výši 800 milionů CZK, |
| --- | --- | --- |

(15)

Dne 30. dubna 2009 Osinek (23) a ČSA uzavřely smlouvu o úvěru. Na základě této smlouvy byl poskytnut úvěr ve výši 2,5 miliardy CZK (94 miliony EUR). Úvěr byl čerpán ve třech tranších:

—

první tranše byla vyplacena dne 14. května 2009 ve výši 800 milionů CZK,

| — | druhá tranše byla vyplacena dne 31. července 2009 ve výši 900 milionů CZK, a |
| --- | --- |

—

druhá tranše byla vyplacena dne 31. července 2009 ve výši 900 milionů CZK, a

| — | třetí tranše byla vyplacena dne 19. října 2009 ve výši 800 milionů CZK. |
| --- | --- |

—

třetí tranše byla vyplacena dne 19. října 2009 ve výši 800 milionů CZK.

| (16) | Splacení úvěru se předpokládá jednorázovou splátkou ke 30. listopadu 2010. Úroková sazba činí 3M PRIBOR (24) plus 300 bazických bodů jako riziková přirážka. Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti a úrovni zajištění úvěru, které dosahuje 110 % úvěrové částky. |
| --- | --- |

(16)

Splacení úvěru se předpokládá jednorázovou splátkou ke 30. listopadu 2010. Úroková sazba činí 3M PRIBOR (24) plus 300 bazických bodů jako riziková přirážka. Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti a úrovni zajištění úvěru, které dosahuje 110 % úvěrové částky.

| (17) | Jelikož ČSA nejsou aktivní na trhu dluhových cenných papírů, nejsou ohodnoceny ratingem od ratingové agentury. Podle vyjádření českých orgánů přirážka ve výši 300 bazických bodů odpovídá ratingové kategorii B („slabá“ finanční situace). České orgány rovněž poukazují na skutečnost, že dne 25. června 2009 banka UniCredit Bank (25) zvýšila rizikovou prémii u úvěru ve výši 200 milionů CZK (poskytnutého dne 26. října 2008) z 1,6 % na 3,25 %, což je v podobném řádu. |
| --- | --- |

(17)

Jelikož ČSA nejsou aktivní na trhu dluhových cenných papírů, nejsou ohodnoceny ratingem od ratingové agentury. Podle vyjádření českých orgánů přirážka ve výši 300 bazických bodů odpovídá ratingové kategorii B („slabá“ finanční situace). České orgány rovněž poukazují na skutečnost, že dne 25. června 2009 banka UniCredit Bank (25) zvýšila rizikovou prémii u úvěru ve výši 200 milionů CZK (poskytnutého dne 26. října 2008) z 1,6 % na 3,25 %, což je v podobném řádu.

| (18) | Předmětem zajištění úvěru je:






  — | kancelářská budova č. 1069, na pozemku parc. č. 2570/14 na letišti Praha-Ruzyně (dále jen „budova APC“), pozemek parc. č. 2570/14 o výměře 3 132 m2 a pozemek parc. č. 2570/13 o výměře 2 853 m2 (celková výměra 5 985 m2), |
| --- | --- | --- |

(18)

Předmětem zajištění úvěru je:

—

kancelářská budova č. 1069, na pozemku parc. č. 2570/14 na letišti Praha-Ruzyně (dále jen „budova APC“), pozemek parc. č. 2570/14 o výměře 3 132 m2 a pozemek parc. č. 2570/13 o výměře 2 853 m2 (celková výměra 5 985 m2),

| — | hangár F, na pozemku parc. č. 2587 na letišti Praha-Ruzyně, pozemek parc. č. 2587 o výměře 23 542 m2, pozemek parc. č. 2570/4 o výměře 9 633 m2, pozemek parc. č. 2590/25 o výměře 29 675 m2, pozemek parc. č. 2589/1 o výměře 967 m2, pozemek parc. č. 2588/3 o výměře 5 069 m2 a pozemek parc. č. 2586/1 o výměře 5 327 m2, a |
| --- | --- |

—

hangár F, na pozemku parc. č. 2587 na letišti Praha-Ruzyně, pozemek parc. č. 2587 o výměře 23 542 m2, pozemek parc. č. 2570/4 o výměře 9 633 m2, pozemek parc. č. 2590/25 o výměře 29 675 m2, pozemek parc. č. 2589/1 o výměře 967 m2, pozemek parc. č. 2588/3 o výměře 5 069 m2 a pozemek parc. č. 2586/1 o výměře 5 327 m2, a

| — | letecký simulátor, zásoby a náhradní díly. |
| --- | --- |

—

letecký simulátor, zásoby a náhradní díly.

| (19) | Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena znalcem a její přehled je uveden v tabulce.

  Tabulka č. 5


  Hodnota zajištění úvěru společnosti Osinek









  Zajištění | Hodnota v milionech CZK | Hodnota v milionech EUR | Základ pro posouzení ocenění |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Budova „APC“ (včetně pozemků pod budovou a kolem ní: 15 618 m2) | [...] (26) | [...] (26) | Posudek z 10. září 2009 vypracovaný společností YBN consult s. r. o. |
| Budova „hangár F“ (včetně pozemků pod budovou a kolem ní: 64 580 m2) | [...] (26) | [...] (26) | Posudek z 5. července 2009 vypracovaný společností YBN consult s. r. o. |
| Letecký simulátor A 320–214 | [...] (26) | [...] (26) | Posudek z 10. září 2009 vypracovaný společností YBN consult s. r. o. |
| Zásoby – rotující letadlové celky (náhradní díly) | [...] (26) | [...] (26) | Čistá hodnota k 30. září 2009 (podle účetních výkazů) |
| Celkem | [2 000–3 500] (26) | [95–115] (26) | |

(19)

Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena znalcem a její přehled je uveden v tabulce.

Tabulka č. 5

Hodnota zajištění úvěru společnosti Osinek

Zajištění

Hodnota v milionech CZK

Hodnota v milionech EUR

Základ pro posouzení ocenění

Budova „APC“ (včetně pozemků pod budovou a kolem ní: 15 618 m2)

[...] (26)

[...] (26)

Posudek z 10. září 2009 vypracovaný společností YBN consult s. r. o.

Budova „hangár F“ (včetně pozemků pod budovou a kolem ní: 64 580 m2)

[...] (26)

[...] (26)

Posudek z 5. července 2009 vypracovaný společností YBN consult s. r. o.

Letecký simulátor A 320–214

[...] (26)

[...] (26)

Posudek z 10. září 2009 vypracovaný společností YBN consult s. r. o.

Zásoby – rotující letadlové celky (náhradní díly)

[...] (26)

[...] (26)

Čistá hodnota k 30. září 2009 (podle účetních výkazů)

Celkem

[2 000–3 500] (26)

[95–115] (26)

| (20) | ČSA též na žádost předložily Osinku finanční a hospodářské informace, aby Osinek mohl vyhodnotit, jak velkému riziku se vystavuje. Na základě těchto informací vypracovaly poradenské společnosti pro Osinek hospodářskou a právní analýzu (27). Poradenské společnosti Osinku doporučily informovat před poskytnutím úvěru své akcionáře. |
| --- | --- |

(20)

ČSA též na žádost předložily Osinku finanční a hospodářské informace, aby Osinek mohl vyhodnotit, jak velkému riziku se vystavuje. Na základě těchto informací vypracovaly poradenské společnosti pro Osinek hospodářskou a právní analýzu (27). Poradenské společnosti Osinku doporučily informovat před poskytnutím úvěru své akcionáře.

3.2   Změny v zajištění úvěru poskytnutého společností Osinek

| (21) | Vláda České republiky dne 26. října 2009 rozhodla o uvolnění aktiv zajišťujících úvěr společnosti Osinek, aby ČSA mohly tyto předměty zajištění použít k zajištění obchodních úvěrů a pokračovat v činnosti. V důsledku toho již úvěr společnosti Osinek není zajištěn aktivy. |
| --- | --- |

(21)

Vláda České republiky dne 26. října 2009 rozhodla o uvolnění aktiv zajišťujících úvěr společnosti Osinek, aby ČSA mohly tyto předměty zajištění použít k zajištění obchodních úvěrů a pokračovat v činnosti. V důsledku toho již úvěr společnosti Osinek není zajištěn aktivy.

4.   EXISTENCE PODPORY

| (22) | Komise je toho názoru, že následující dvě opatření mohou představovat státní podporu ve prospěch ČSA:






  — | úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 94 milionů EUR) poskytnutý v dubnu 2009, a |
| --- | --- | --- |

(22)

Komise je toho názoru, že následující dvě opatření mohou představovat státní podporu ve prospěch ČSA:

—

úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 94 milionů EUR) poskytnutý v dubnu 2009, a

| — | uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek v říjnu 2009. |
| --- | --- |

—

uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek v říjnu 2009.

| (23) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(23)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (24) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:






  — | být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(24)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:

—

být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,

| — | zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

—

zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| — | narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a |
| --- | --- |

—

narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a

| — | ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

4.1   Aspekty úvěru poskytnutého společností Osinek ve smyslu státní podpory

4.1.1   Státní prostředky a odpovědnost

| (25) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí. |
| --- | --- |

(25)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.

| (26) | Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, Osinek je ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na jeho postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (28). Proto Komise zastává názor, že úvěr Osinku je financován ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(26)

Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, Osinek je ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na jeho postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (28). Proto Komise zastává názor, že úvěr Osinku je financován ze státních prostředků.

| (27) | Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (29). |
| --- | --- |

(27)

Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (29).

| (28) | Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené (30). |
| --- | --- |

(28)

Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené (30).

| (29) | Za prvé je podle Komise patrné, že většina členů dozorčí rady Osinku jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.). České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky (31), v nichž se likvidátorovi Osinku (32) doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře Osinku. Pokud jde o dohled nad činností Osinku ze strany státu, Komise dále zjišťuje, že vláda České republiky také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek. |
| --- | --- |

(29)

Za prvé je podle Komise patrné, že většina členů dozorčí rady Osinku jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.). České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky (31), v nichž se likvidátorovi Osinku (32) doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře Osinku. Pokud jde o dohled nad činností Osinku ze strany státu, Komise dále zjišťuje, že vláda České republiky také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek.

| (30) | Na základě těchto skutečností se zdá, že stát je schopen činnost Osinku kontrolovat. V této fázi tedy Komise nemůže vyloučit, že rozhodnutí o úvěru společnosti Osinek lze přičíst veřejným orgánům. |
| --- | --- |

(30)

Na základě těchto skutečností se zdá, že stát je schopen činnost Osinku kontrolovat. V této fázi tedy Komise nemůže vyloučit, že rozhodnutí o úvěru společnosti Osinek lze přičíst veřejným orgánům.

4.1.2   Hospodářské zvýhodnění

| (31) | Pro ověření, zda měl podnik prospěch z hospodářského zvýhodnění plynoucího z poskytnutí úvěru za výhodnějších podmínek, používá Komise kritérium „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo poskytne společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (33). |
| --- | --- |

(31)

Pro ověření, zda měl podnik prospěch z hospodářského zvýhodnění plynoucího z poskytnutí úvěru za výhodnějších podmínek, používá Komise kritérium „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo poskytne společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (33).

| (32) | V daném případě musí Komise posoudit, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. |
| --- | --- |

(32)

V daném případě musí Komise posoudit, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal.

| (33) | Komise ve své praxi při stanovování, zda posuzovaný úvěr byl poskytnut za výhodných podmínek, kontroluje soulad úrokové sazby, kterou je předmětný úvěr úročen, s referenční sazbou Komise. Referenční sazba Komise se stanoví podle metodiky uvedené ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (34) ze dne 12. prosince 2007 (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“). |
| --- | --- |

(33)

Komise ve své praxi při stanovování, zda posuzovaný úvěr byl poskytnut za výhodných podmínek, kontroluje soulad úrokové sazby, kterou je předmětný úvěr úročen, s referenční sazbou Komise. Referenční sazba Komise se stanoví podle metodiky uvedené ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (34) ze dne 12. prosince 2007 (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“).

| (34) | České orgány v předloženém případu prohlašují, že zásada investora v podmínkách tržního hospodářství byla plně dodržena. |
| --- | --- |

(34)

České orgány v předloženém případu prohlašují, že zásada investora v podmínkách tržního hospodářství byla plně dodržena.

| (35) | Sdělení o referenčních sazbách, které vstoupilo v platnost dne 1. července 2008, zavádí metodu stanovování referenčních a diskontních sazeb, jež se používají jako náhrada sazeb tržních. Referenční sazby jsou založeny na roční úrokové sazbě pro úvěry na mezibankovním trhu (IBOR), neboli základní sazbě, k níž se připočítává přirážka. Přirážky se pohybují v rozpětí od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Za běžných okolností se k základní sazbě připočte 100 bazických bodů, přičemž se předpokládá, že jde o podnik s uspokojivým ratingem a vysokým zajištěním, nebo o podnik s dobrým ratingem a běžným zajištěním. Ve sdělení se rovněž uvádí, že pro dlužníky, u nichž nebyl v minulosti stanoven žádný rating nebo jejichž rating nevychází z rozvahy, by měla být základní sazba zvýšena alespoň o 400 bazických bodů (v závislosti na nabízeném zajištění). |
| --- | --- |

(35)

Sdělení o referenčních sazbách, které vstoupilo v platnost dne 1. července 2008, zavádí metodu stanovování referenčních a diskontních sazeb, jež se používají jako náhrada sazeb tržních. Referenční sazby jsou založeny na roční úrokové sazbě pro úvěry na mezibankovním trhu (IBOR), neboli základní sazbě, k níž se připočítává přirážka. Přirážky se pohybují v rozpětí od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Za běžných okolností se k základní sazbě připočte 100 bazických bodů, přičemž se předpokládá, že jde o podnik s uspokojivým ratingem a vysokým zajištěním, nebo o podnik s dobrým ratingem a běžným zajištěním. Ve sdělení se rovněž uvádí, že pro dlužníky, u nichž nebyl v minulosti stanoven žádný rating nebo jejichž rating nevychází z rozvahy, by měla být základní sazba zvýšena alespoň o 400 bazických bodů (v závislosti na nabízeném zajištění).

| (36) | Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou Komise, Komise je toho názoru, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. dubna 2009 (datum smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a příjemcem úvěru). |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou Komise, Komise je toho názoru, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. dubna 2009 (datum smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a příjemcem úvěru).

| (37) | Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M PRIBOR plus 300 bazických bodů jako riziková přirážka. Komise v tomto konkrétním případě zpochybňuje vhodnost tříměsíční sazby PRIBOR jako základní sazby pro stanovení úrokové sazby u daného úvěru. Jak je uvedeno výše, ve sdělení se předpokládá použití základní sazby vypočtené na základě roční sazby IBOR. Také se v něm uvádí, že si Komise vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy a že bez spolehlivých nebo rovnocenných údajů nebo ve výjimečných situacích může stanovit jiný základ pro výpočet, nicméně české orgány nepředložily v tomto smyslu žádné argumenty. Pokud jde o metodu stanovení sazeb, lze vskutku za běžných tržních podmínek očekávat, že tříměsíční sazba PRIBOR bude nižší než úrokové sazby při delší splatnosti. Komise proto pochybuje, zda je v daném případě použití tříměsíční sazby PRIBOR odůvodnitelné. |
| --- | --- |

(37)

Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M PRIBOR plus 300 bazických bodů jako riziková přirážka. Komise v tomto konkrétním případě zpochybňuje vhodnost tříměsíční sazby PRIBOR jako základní sazby pro stanovení úrokové sazby u daného úvěru. Jak je uvedeno výše, ve sdělení se předpokládá použití základní sazby vypočtené na základě roční sazby IBOR. Také se v něm uvádí, že si Komise vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy a že bez spolehlivých nebo rovnocenných údajů nebo ve výjimečných situacích může stanovit jiný základ pro výpočet, nicméně české orgány nepředložily v tomto smyslu žádné argumenty. Pokud jde o metodu stanovení sazeb, lze vskutku za běžných tržních podmínek očekávat, že tříměsíční sazba PRIBOR bude nižší než úrokové sazby při delší splatnosti. Komise proto pochybuje, zda je v daném případě použití tříměsíční sazby PRIBOR odůvodnitelné.

| (38) | Kromě toho české orgány zastávají názor, že riziková přirážka odráží ratingovou kategorii „B“ (slabá) a poměrně vysokou úroveň zajištění. Protože ČSA nemají hodnocení ratingové agentury, české orgány žádné úvěrové hodnocení neposkytly. Osinek navíc při poskytování úvěru ČSA neprovedl posouzení pravděpodobnosti selhání. |
| --- | --- |

(38)

Kromě toho české orgány zastávají názor, že riziková přirážka odráží ratingovou kategorii „B“ (slabá) a poměrně vysokou úroveň zajištění. Protože ČSA nemají hodnocení ratingové agentury, české orgány žádné úvěrové hodnocení neposkytly. Osinek navíc při poskytování úvěru ČSA neprovedl posouzení pravděpodobnosti selhání.

| (39) | V tomto ohledu Komise upozorňuje, že sdělení o referenčních sazbách nevyžaduje úvěrová hodnocení pouze od zvláštních ratingových agentur, pro posouzení pravděpodobnosti selhání postačí i hodnocení poskytnutá bankami. Komise vyzývá české orgány, aby poskytly rating ČSA v době, kdy byl úvěr poskytnut. Přijmout lze rovněž hodnocení vypracované bankou, které stanoví zejména pravděpodobnost nedodržení závazku plynoucího z úvěru na jeden rok. |
| --- | --- |

(39)

V tomto ohledu Komise upozorňuje, že sdělení o referenčních sazbách nevyžaduje úvěrová hodnocení pouze od zvláštních ratingových agentur, pro posouzení pravděpodobnosti selhání postačí i hodnocení poskytnutá bankami. Komise vyzývá české orgány, aby poskytly rating ČSA v době, kdy byl úvěr poskytnut. Přijmout lze rovněž hodnocení vypracované bankou, které stanoví zejména pravděpodobnost nedodržení závazku plynoucího z úvěru na jeden rok.

| (40) | České orgány odůvodnily rating ČSA na příkladu smlouvy o úvěru mezi ČSA a bankou UniCredit. Komise konstatuje, že smlouva o úvěru s bankou UniCredit byla podepsána v září 2008 na částku ve výši 200 milionů CZK (ve srovnání s úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK) a je zajištěna leteckým simulátorem pro Boeing 724-400/500. Dne 25. června 2009 zvýšil UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených v předchozí smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů (35), jak bylo dohodnuto oběma stranami v dodatku k předchozí smlouvě o úvěru (dále jen „dodatek ke smlouvě o úvěru banky UniCredit z roku 2009“). Vzhledem k vývoji úvěru, jeho výši a výši aktiv zajišťujících úvěr má Komise pochybnosti, zda dodatek ke smlouvě o úvěru banky UniCredit z roku 2009 je srovnatelný s úvěrem společnosti Osinek a zda může být použit jako rámec stanovení tržní sazby pro úvěr společnosti Osinek. |
| --- | --- |

(40)

České orgány odůvodnily rating ČSA na příkladu smlouvy o úvěru mezi ČSA a bankou UniCredit. Komise konstatuje, že smlouva o úvěru s bankou UniCredit byla podepsána v září 2008 na částku ve výši 200 milionů CZK (ve srovnání s úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK) a je zajištěna leteckým simulátorem pro Boeing 724-400/500. Dne 25. června 2009 zvýšil UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených v předchozí smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů (35), jak bylo dohodnuto oběma stranami v dodatku k předchozí smlouvě o úvěru (dále jen „dodatek ke smlouvě o úvěru banky UniCredit z roku 2009“). Vzhledem k vývoji úvěru, jeho výši a výši aktiv zajišťujících úvěr má Komise pochybnosti, zda dodatek ke smlouvě o úvěru banky UniCredit z roku 2009 je srovnatelný s úvěrem společnosti Osinek a zda může být použit jako rámec stanovení tržní sazby pro úvěr společnosti Osinek.

| (41) | Mimo to, s ohledem na finanční situaci ČSA – klesající výnosy, rostoucí provozní náklady, záporné toky peněžních prostředků z provozní činnosti, záporné hodnoty pracovního kapitálu (viz tabulky 1–4 výše), má Komise pochybnosti, zda rating společnosti odpovídá ratingové kategorii „B“ (slabá), nebo spíš ještě nižší ratingové kategorii. Vzhledem k finanční situaci ČSA proto Komise rovněž pochybuje, zda v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, by ČSA získaly na finančním trhu srovnatelné podmínky financování. |
| --- | --- |

(41)

Mimo to, s ohledem na finanční situaci ČSA – klesající výnosy, rostoucí provozní náklady, záporné toky peněžních prostředků z provozní činnosti, záporné hodnoty pracovního kapitálu (viz tabulky 1–4 výše), má Komise pochybnosti, zda rating společnosti odpovídá ratingové kategorii „B“ (slabá), nebo spíš ještě nižší ratingové kategorii. Vzhledem k finanční situaci ČSA proto Komise rovněž pochybuje, zda v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, by ČSA získaly na finančním trhu srovnatelné podmínky financování.

| (42) | Komise dále konstatuje, že nemovitosti zajišťující úvěr se nacházejí na letišti Praha-Ruzyně. Protože ČSA jsou na letišti Praha-Ruzyně jednou z domácích leteckých společností, má Komise pochyby, zda by se v případě nedodržení závazku ČSA hodnota nemovitostí nesnížila. |
| --- | --- |

(42)

Komise dále konstatuje, že nemovitosti zajišťující úvěr se nacházejí na letišti Praha-Ruzyně. Protože ČSA jsou na letišti Praha-Ruzyně jednou z domácích leteckých společností, má Komise pochyby, zda by se v případě nedodržení závazku ČSA hodnota nemovitostí nesnížila.

| (43) | Proto na základě shora uvedených skutečností musí Komise v dané fázi šetření vyjádřit pochybnosti, zda lze postup Osinku srovnávat s postupem soukromého investora v podmínkách tržního hospodářství a zda se nejedná o státní podporu ČSA. V tomto ohledu Komise nevylučuje, že nepověří své vlastní odborníky, aby se zapojili do přešetření hodnoty použitého zajištění úvěru a jeho hodnocení. Komise dále vyzývá české orgány a třetí strany, aby předložily své připomínky ohledně pochybností, zda v daném případě byl výše uvedený úvěr poskytnut za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(43)

Proto na základě shora uvedených skutečností musí Komise v dané fázi šetření vyjádřit pochybnosti, zda lze postup Osinku srovnávat s postupem soukromého investora v podmínkách tržního hospodářství a zda se nejedná o státní podporu ČSA. V tomto ohledu Komise nevylučuje, že nepověří své vlastní odborníky, aby se zapojili do přešetření hodnoty použitého zajištění úvěru a jeho hodnocení. Komise dále vyzývá české orgány a třetí strany, aby předložily své připomínky ohledně pochybností, zda v daném případě byl výše uvedený úvěr poskytnut za tržních podmínek.

4.1.3   Specifičnost

| (44) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že Osinek poskytl úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní. |
| --- | --- |

(44)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že Osinek poskytl úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.

4.1.4   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (45) | Předmětné opatření kromě toho ovlivňuje obchod uvnitř EU a narušuje hospodářskou soutěž na tomto trhu nebo hrozí, že ji naruší, jelikož je určeno pouze jedné společnosti, která je v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem EU, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). |
| --- | --- |

(45)

Předmětné opatření kromě toho ovlivňuje obchod uvnitř EU a narušuje hospodářskou soutěž na tomto trhu nebo hrozí, že ji naruší, jelikož je určeno pouze jedné společnosti, která je v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem EU, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“).

4.1.5   Závěr

| (46) | Za těchto podmínek nemůže Komise vyloučit, že úvěr společnosti Osinek je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(46)

Za těchto podmínek nemůže Komise vyloučit, že úvěr společnosti Osinek je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

4.2   Uvolnění zajištění úvěru poskytnutého společností Osinek ve smyslu státní podpory

4.2.1   Státní prostředky a odpovědnost

| (47) | Pokud jde o státní prostředky, platí tytéž připomínky (uvedené v oddíle 4.1.1 výše) jako v případě úvěru společnosti Osinek. Komise rovněž upozorňuje, že o uvolnění aktiv zajišťujících úvěr poskytnutý společností Osinek rozhodla česká vláda vládní vyhláškou ze dne 26. října 2009, takže i toto opatření je opatřením státu. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o státní prostředky, platí tytéž připomínky (uvedené v oddíle 4.1.1 výše) jako v případě úvěru společnosti Osinek. Komise rovněž upozorňuje, že o uvolnění aktiv zajišťujících úvěr poskytnutý společností Osinek rozhodla česká vláda vládní vyhláškou ze dne 26. října 2009, takže i toto opatření je opatřením státu.

4.2.2   Hospodářské zvýhodnění

| (48) | Za současné obtížné finanční situace společnosti by žádný investor takový úvěr ČSA bez záruk neposkytl. Uvolnění aktiv umožnilo ČSA volně s nimi nakládat, a zejména je znovu použít k zajištění. Rozhodnutí uvolnit aktiva zajišťující úvěr společnosti Osinek ČSA hospodářsky zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(48)

Za současné obtížné finanční situace společnosti by žádný investor takový úvěr ČSA bez záruk neposkytl. Uvolnění aktiv umožnilo ČSA volně s nimi nakládat, a zejména je znovu použít k zajištění. Rozhodnutí uvolnit aktiva zajišťující úvěr společnosti Osinek ČSA hospodářsky zvýhodnilo.

4.2.3   Specifičnost, narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod

| (49) | Na rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru se vztahují tytéž připomínky uvedené v oddílech 4.1.3 a 4.1.4 v souvislosti s úvěrem poskytnutým společností Osinek. |
| --- | --- |

(49)

Na rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru se vztahují tytéž připomínky uvedené v oddílech 4.1.3 a 4.1.4 v souvislosti s úvěrem poskytnutým společností Osinek.

4.2.4   Závěr

| (50) | Za těchto podmínek Komise v této fázi řízení konstatuje, že uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(50)

Za těchto podmínek Komise v této fázi řízení konstatuje, že uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

5.   SLUČITELNOST ÚVĚRU POSKYTNUTÉHO SPOLEČNOSTÍ OSINEK S PLATNÝMI PŘEDPISY

5.1   Slučitelnost podpory podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci

| (51) | V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU se stanoví, že mohou být povoleny státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských odvětví, pokud neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(51)

V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU se stanoví, že mohou být povoleny státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských odvětví, pokud neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (52) | V tomto ohledu tvoří platný rámec EU pro rozhodování o slučitelnosti nebo neslučitelnosti úvěru společnosti Osinek Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) (dále jen „pokyny“), a pokud jde o podporu na restrukturalizaci, pokyny ve spojení se sdělením Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (37) (dále jen „sdělení“). |
| --- | --- |

(52)

V tomto ohledu tvoří platný rámec EU pro rozhodování o slučitelnosti nebo neslučitelnosti úvěru společnosti Osinek Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) (dále jen „pokyny“), a pokud jde o podporu na restrukturalizaci, pokyny ve spojení se sdělením Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (37) (dále jen „sdělení“).

5.1.1   Způsobilost pro podporu na záchranu a restrukturalizaci

| (53) | V bodě 9 pokynů se uvádí, že „Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti“. |
| --- | --- |

(53)

V bodě 9 pokynů se uvádí, že „Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti“.

| (54) | Následně v bodě 10 pokyny objasňují, že „pro účely těchto pokynů je podnik v zásadě a bez ohledu na svou velikost považován za podnik v obtížích zejména za těchto okolností ... c) kde nehledě na to, o jaký typ společnosti se jedná, podnik splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení“. |
| --- | --- |

(54)

Následně v bodě 10 pokyny objasňují, že „pro účely těchto pokynů je podnik v zásadě a bez ohledu na svou velikost považován za podnik v obtížích zejména za těchto okolností ... c) kde nehledě na to, o jaký typ společnosti se jedná, podnik splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení“.

| (55) | Bod 11 pokynů rovněž stanoví, že „i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“. |
| --- | --- |

(55)

Bod 11 pokynů rovněž stanoví, že „i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“.

| (56) | V tomto ohledu Komise konstatuje, že ČSA je společnost s omezeným ručením. Podle českého insolvenčního zákona se podnik ocitá v úpadku v důsledku platební neschopnosti, jsou-li současně splněna tato tři kritéria: i) dlužník má více věřitelů, ii) má peněžité závazky po dobu delší 30 dnů po lhůtě splatnosti a iii) tyto závazky není schopen plnit. |
| --- | --- |

(56)

V tomto ohledu Komise konstatuje, že ČSA je společnost s omezeným ručením. Podle českého insolvenčního zákona se podnik ocitá v úpadku v důsledku platební neschopnosti, jsou-li současně splněna tato tři kritéria: i) dlužník má více věřitelů, ii) má peněžité závazky po dobu delší 30 dnů po lhůtě splatnosti a iii) tyto závazky není schopen plnit.

| (57) | Komise má pochybnosti, zda by bez zásahu státu ČSA byly schopné plnit své finanční závazky a zda by se v důsledku své finanční situace nepotýkaly s nedostatkem likvidních finančních prostředků, jenž by vedl k platební neschopnosti. S ohledem na finanční situaci ČSA (viz zejména tabulka 3 a 4) nemůže Komise v současnosti vyloučit, že bez úvěru společnosti Osinek by se ČSA nedostaly do platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(57)

Komise má pochybnosti, zda by bez zásahu státu ČSA byly schopné plnit své finanční závazky a zda by se v důsledku své finanční situace nepotýkaly s nedostatkem likvidních finančních prostředků, jenž by vedl k platební neschopnosti. S ohledem na finanční situaci ČSA (viz zejména tabulka 3 a 4) nemůže Komise v současnosti vyloučit, že bez úvěru společnosti Osinek by se ČSA nedostaly do platební neschopnosti.

| (58) | Mimo to, jak je uvedeno v odstavcích 11–14 a tabulkách 2–4, ČSA vykazuje typické příznaky společnosti v obtížích, jako jsou narůstající ztráta, vzrůstající záporná hodnota peněžních toků z provozní činnosti a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv. |
| --- | --- |

(58)

Mimo to, jak je uvedeno v odstavcích 11–14 a tabulkách 2–4, ČSA vykazuje typické příznaky společnosti v obtížích, jako jsou narůstající ztráta, vzrůstající záporná hodnota peněžních toků z provozní činnosti a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.

| (59) | Proto na základě informací, které má momentálně k dispozici, Komise nemůže vyloučit, že ČSA byly v době podpisu smlouvy o úvěru se společností Osinek (tj. dne 30. dubna 2009) společností v obtížích ve smyslu pokynů. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace. |
| --- | --- |

(59)

Proto na základě informací, které má momentálně k dispozici, Komise nemůže vyloučit, že ČSA byly v době podpisu smlouvy o úvěru se společností Osinek (tj. dne 30. dubna 2009) společností v obtížích ve smyslu pokynů. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace.

5.1.2   Obecné podmínky pro schválení podpory na záchranu

| (60) | V bodě 25 pokynů je uvedeno pět podmínek, které je nutno současně splnit, aby mohla být poskytnuta podpora na záchranu. Komise musí rozhodnout, že všechny tyto podmínky byly splněny, aby úvěr společnosti Osinek mohl být považován za slučitelnou podporu na záchranu. |
| --- | --- |

(60)

V bodě 25 pokynů je uvedeno pět podmínek, které je nutno současně splnit, aby mohla být poskytnuta podpora na záchranu. Komise musí rozhodnout, že všechny tyto podmínky byly splněny, aby úvěr společnosti Osinek mohl být považován za slučitelnou podporu na záchranu.

| (61) | Podle jedné z podmínek pro poskytnutí podpory na záchranu „musí se dotčený členský stát při oznámení zavázat, že sdělí Komisi nejpozději šest měsíců poté, co bylo opatření v rámci podpory na záchranu schváleno, plán restrukturalizace nebo likvidace nebo předloží doklad o tom, že byl úvěr v celé výši splacen a/nebo o tom, že byla ukončena platnost záruky“. |
| --- | --- |

(61)

Podle jedné z podmínek pro poskytnutí podpory na záchranu „musí se dotčený členský stát při oznámení zavázat, že sdělí Komisi nejpozději šest měsíců poté, co bylo opatření v rámci podpory na záchranu schváleno, plán restrukturalizace nebo likvidace nebo předloží doklad o tom, že byl úvěr v celé výši splacen a/nebo o tom, že byla ukončena platnost záruky“.

| (62) | Vzhledem k tomu, že úvěr společnosti Osinek byl s konečnou platností stvrzen dne 30. dubna 2009 a české orgány nejpozději do 30. října 2009 neoznámily Komisi svůj plán restrukturalizace, že nedošlo k likvidaci společnosti a úvěr nebyl splacen, nebyla v daném případě tato podmínka splněna. |
| --- | --- |

(62)

Vzhledem k tomu, že úvěr společnosti Osinek byl s konečnou platností stvrzen dne 30. dubna 2009 a české orgány nejpozději do 30. října 2009 neoznámily Komisi svůj plán restrukturalizace, že nedošlo k likvidaci společnosti a úvěr nebyl splacen, nebyla v daném případě tato podmínka splněna.

| (63) | Na základě informací, které má Komise k dispozici, nelze stanovit, zda úvěr společnosti Osinek nemá nepříznivé důsledky pro jiné členské státy a zda částka byla omezena na minimum potřebné pro udržení činnosti podniku na dobu 6 měsíců od 30. dubna 2009. |
| --- | --- |

(63)

Na základě informací, které má Komise k dispozici, nelze stanovit, zda úvěr společnosti Osinek nemá nepříznivé důsledky pro jiné členské státy a zda částka byla omezena na minimum potřebné pro udržení činnosti podniku na dobu 6 měsíců od 30. dubna 2009.

| (64) | Protože se zdá, že přinejmenším jedna z podmínek schválení podpory na záchranu nebyla splněna, je Komise nucena konstatovat, že úvěr společnosti Osinek nelze považovat za úvěr ve smyslu podpory na záchranu slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(64)

Protože se zdá, že přinejmenším jedna z podmínek schválení podpory na záchranu nebyla splněna, je Komise nucena konstatovat, že úvěr společnosti Osinek nelze považovat za úvěr ve smyslu podpory na záchranu slučitelné s vnitřním trhem.

5.1.3   Obecné podmínky pro schválení podpory na restrukturalizaci

| (65) | Protože nebyl předložen žádný plán restrukturalizace, což je podle pokynů a sdělení nezbytná podmínka pro přijetí podpory na restrukturalizaci, je Komise v této fázi nucena konstatovat, že úvěr společnosti Osinek nelze považovat za podporu na restrukturalizaci slučitelnou s vnitřním trhem. Protože podle informací, jež má Komise v současné době k dispozici, nebyl oznámen plán restrukturalizace, nemůže Komise stanovit, zda bude v přiměřené lhůtě obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti, zda je podpora omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace, zda ČSA poskytnou vlastní dostatečný příspěvek ve výši nejméně 50 % a zda budou přijata kompenzační opatření s cílem omezit negativní dopad na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(65)

Protože nebyl předložen žádný plán restrukturalizace, což je podle pokynů a sdělení nezbytná podmínka pro přijetí podpory na restrukturalizaci, je Komise v této fázi nucena konstatovat, že úvěr společnosti Osinek nelze považovat za podporu na restrukturalizaci slučitelnou s vnitřním trhem. Protože podle informací, jež má Komise v současné době k dispozici, nebyl oznámen plán restrukturalizace, nemůže Komise stanovit, zda bude v přiměřené lhůtě obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti, zda je podpora omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace, zda ČSA poskytnou vlastní dostatečný příspěvek ve výši nejméně 50 % a zda budou přijata kompenzační opatření s cílem omezit negativní dopad na hospodářskou soutěž.

5.2   Slučitelnost podpory podle dočasného rámce

| (66) | S ohledem na současnou finanční a hospodářskou krizi a její všeobecný dopad na hospodářství členských států má Komise za to, že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků krize odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU. Tato opatření jsou uvedena ve sdělení Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (38) (dále jen „dočasný rámec“). Podle dočasného rámce musí členské státy prokázat, že opatření státní podpory oznámená Komisi podle tohoto rámce jsou nezbytná, vhodná a přiměřená k tomu, aby napravila vážnou poruchu v hospodářství členského státu, a že všechny podmínky slučitelnosti uvedené v dočasném rámci jsou splněny. |
| --- | --- |

(66)

S ohledem na současnou finanční a hospodářskou krizi a její všeobecný dopad na hospodářství členských států má Komise za to, že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků krize odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU. Tato opatření jsou uvedena ve sdělení Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (38) (dále jen „dočasný rámec“). Podle dočasného rámce musí členské státy prokázat, že opatření státní podpory oznámená Komisi podle tohoto rámce jsou nezbytná, vhodná a přiměřená k tomu, aby napravila vážnou poruchu v hospodářství členského státu, a že všechny podmínky slučitelnosti uvedené v dočasném rámci jsou splněny.

| (67) | V bodě 4.4.2. dočasného rámce jsou stanoveny požadavky na posouzení podpory ve formě subvencované úrokové sazby. Jiná ustanovení dočasného rámce nelze zjevně v daném případě použít. |
| --- | --- |

(67)

V bodě 4.4.2. dočasného rámce jsou stanoveny požadavky na posouzení podpory ve formě subvencované úrokové sazby. Jiná ustanovení dočasného rámce nelze zjevně v daném případě použít.

| (68) | V souladu s bodem 4.4.2 dočasného rámce Komise rozhodnutím ze dne 6. května 2009 (39) schválila dočasný režim podpory ve formě úvěrů se subvencovanými úrokovými sazbami v České republice. |
| --- | --- |

(68)

V souladu s bodem 4.4.2 dočasného rámce Komise rozhodnutím ze dne 6. května 2009 (39) schválila dočasný režim podpory ve formě úvěrů se subvencovanými úrokovými sazbami v České republice.

| (69) | Podle rozhodnutí Komise z 6. května 2009 úvěry poskytované podle tohoto režimu musí splnit tyto podmínky: |
| --- | --- |

(69)

Podle rozhodnutí Komise z 6. května 2009 úvěry poskytované podle tohoto režimu musí splnit tyto podmínky:

| (70) | a)   výpočet prvku státní podpory: Prvek státní podpory je dán rozdílem mezi úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o referenčních sazbách, a referenční sazbou definovanou ve sdělení Komise o referenčních sazbách. V předloženém případě, jak již bylo zjištěno dříve (viz odstavce 37–43 výše), má Komise pochyby, zda finanční situace ČSA odpovídá ratingové kategorii „B“ (slabá), tak jak navrhují české orgány. Komise proto nemůže stanovit, zda jsou požadavky na výpočet prvku státní podpory splněny. |
| --- | --- |

(70)

a)   výpočet prvku státní podpory: Prvek státní podpory je dán rozdílem mezi úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o referenčních sazbách, a referenční sazbou definovanou ve sdělení Komise o referenčních sazbách. V předloženém případě, jak již bylo zjištěno dříve (viz odstavce 37–43 výše), má Komise pochyby, zda finanční situace ČSA odpovídá ratingové kategorii „B“ (slabá), tak jak navrhují české orgány. Komise proto nemůže stanovit, zda jsou požadavky na výpočet prvku státní podpory splněny.

| (71) | b)   doba trvání smlouvy o úvěru: Schválený český režim se uplatní na všechny smlouvy uzavřené do dne 31. prosince 2010, může se vztahovat na půjčky s libovolnou délkou trvání; snížená úroková sazba se může použít na platby úroků před dnem 31. prosince 2012. V daném případě byla smlouva o úvěru se společností Osinek uzavřena dne 30. dubna 2009. Protože úvěr má být splacen 30. listopadu 2010, zdá se, že doba trvání subvencovaných úrokových sazeb je v souladu s ustanoveními schváleného českého režimu. |
| --- | --- |

(71)

b)   doba trvání smlouvy o úvěru: Schválený český režim se uplatní na všechny smlouvy uzavřené do dne 31. prosince 2010, může se vztahovat na půjčky s libovolnou délkou trvání; snížená úroková sazba se může použít na platby úroků před dnem 31. prosince 2012. V daném případě byla smlouva o úvěru se společností Osinek uzavřena dne 30. dubna 2009. Protože úvěr má být splacen 30. listopadu 2010, zdá se, že doba trvání subvencovaných úrokových sazeb je v souladu s ustanoveními schváleného českého režimu.

| (72) | c)   podnik nebyl ke dni 1. července 2008 v obtížích: Schválený český režim se uplatní na podniky, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, podpora může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Vzhledem k zápornému toku peněžních prostředků z provozní činnosti a záporné hodnotě pracovního kapitálu nemůže Komise vyloučit, že ČSA byl podnikem v obtížích již ke dni 1. července 2008. |
| --- | --- |

(72)

c)   podnik nebyl ke dni 1. července 2008 v obtížích: Schválený český režim se uplatní na podniky, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, podpora může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Vzhledem k zápornému toku peněžních prostředků z provozní činnosti a záporné hodnotě pracovního kapitálu nemůže Komise vyloučit, že ČSA byl podnikem v obtížích již ke dni 1. července 2008.

| (73) | S ohledem na shora uvedené skutečnosti má Komise pochybnosti, zda úvěr společnosti Osinek spadá do působnosti výše uvedeného režimu podpor a tím i dočasného rámce. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace. |
| --- | --- |

(73)

S ohledem na shora uvedené skutečnosti má Komise pochybnosti, zda úvěr společnosti Osinek spadá do působnosti výše uvedeného režimu podpor a tím i dočasného rámce. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace.

6.   SLUČITELNOST UVOLNĚNÍ ZAJIŠTĚNÍ ÚVĚRU SPOLEČNOSTI OSINEK

| (74) | Komise musí rovněž zjistit, zda rozhodnutí českých orgánů uvolnit zajištění úvěru společnosti Osinek lze označit za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(74)

Komise musí rovněž zjistit, zda rozhodnutí českých orgánů uvolnit zajištění úvěru společnosti Osinek lze označit za slučitelné s vnitřním trhem.

6.1   Slučitelnost podpory podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci

6.1.1   Byla společnost ČSA podnikem v obtížích ke dni 26. října 2009?

| (75) | Zdá se, že bez zásahu státu dne 26. října 2009 by finanční závazky ČSA zapříčinily záporné hodnoty likvidních prostředků, což by vedlo k platební neschopnosti. S ohledem na finanční situaci ČSA (viz zejména tabulka 3 a 4) nemůže Komise v současnosti vyloučit, že bez rozhodnutí uvolnit zajištění úvěru společnosti Osinek by se ČSA nedostaly do platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(75)

Zdá se, že bez zásahu státu dne 26. října 2009 by finanční závazky ČSA zapříčinily záporné hodnoty likvidních prostředků, což by vedlo k platební neschopnosti. S ohledem na finanční situaci ČSA (viz zejména tabulka 3 a 4) nemůže Komise v současnosti vyloučit, že bez rozhodnutí uvolnit zajištění úvěru společnosti Osinek by se ČSA nedostaly do platební neschopnosti.

| (76) | Mimo to, jak je uvedeno v odstavcích 11–14 a tabulkách 2–4, ČSA vykazuje typické příznaky společnosti v obtížích, jako jsou narůstající ztráta, vzrůstající záporná hodnota peněžních toků z provozní činnosti a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv. |
| --- | --- |

(76)

Mimo to, jak je uvedeno v odstavcích 11–14 a tabulkách 2–4, ČSA vykazuje typické příznaky společnosti v obtížích, jako jsou narůstající ztráta, vzrůstající záporná hodnota peněžních toků z provozní činnosti a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.

| (77) | Proto na základě informací, které má momentálně k dispozici, Komise nemůže vyloučit, že ČSA byla v době uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek (tj. dne 26. října 2009) společností v obtížích ve smyslu pokynů. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace. |
| --- | --- |

(77)

Proto na základě informací, které má momentálně k dispozici, Komise nemůže vyloučit, že ČSA byla v době uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek (tj. dne 26. října 2009) společností v obtížích ve smyslu pokynů. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace.

6.1.2   Obecné podmínky pro schválení podpory na záchranu

| (78) | Výsledkem uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek je především zvýšení potenciálního prvku státní podpory u úvěru společnosti Osinek samého. Protože má Komise pochybnosti o slučitelnosti úvěru společnosti Osinek samého, musí mít pochybnosti i o uvolnění jeho zajištění. I v případě, že by úvěr společnosti Osinek nepředstavoval státní podporu, povolení uvolnit zajištění úvěru by mohlo změnit toto zjištění v okamžiku, kdy bylo uděleno. |
| --- | --- |

(78)

Výsledkem uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek je především zvýšení potenciálního prvku státní podpory u úvěru společnosti Osinek samého. Protože má Komise pochybnosti o slučitelnosti úvěru společnosti Osinek samého, musí mít pochybnosti i o uvolnění jeho zajištění. I v případě, že by úvěr společnosti Osinek nepředstavoval státní podporu, povolení uvolnit zajištění úvěru by mohlo změnit toto zjištění v okamžiku, kdy bylo uděleno.

| (79) | Jak je uvedeno výše, v bodě 25 pokynů je stanoveno pět podmínek, které je nutno současně splnit, aby mohla být poskytnuta podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(79)

Jak je uvedeno výše, v bodě 25 pokynů je stanoveno pět podmínek, které je nutno současně splnit, aby mohla být poskytnuta podpora na záchranu.

| (80) | První podmínka stanoví, že podpora likvidity se poskytuje ve formě úvěrů nebo úvěrových záruk. Komise proto pochybuje, zda lze současný případ uvolnění zajištění úvěru považovat za formu podpory na záchranu splňující první podmínku. |
| --- | --- |

(80)

První podmínka stanoví, že podpora likvidity se poskytuje ve formě úvěrů nebo úvěrových záruk. Komise proto pochybuje, zda lze současný případ uvolnění zajištění úvěru považovat za formu podpory na záchranu splňující první podmínku.

| (81) | Podle druhé podmínky „musí být tato podpora opodstatněna závažnými sociálními problémy a nesmí mít příliš nepříznivý dopad na ostatní členské státy“. Komise si uvědomuje, že je třeba brát ohled na 4 600 zaměstnanců ČSA, pro něž by záchrana podniku znamenala možnost udržet si práci. V této souvislosti Komise bere na vědomí, že zaměstnanci ČSA mají vysoce odborné vzdělání, které by jim s ohledem na malý český trh s pracovní silou v oblasti letectví neumožňovalo hledat si snadno nové zaměstnání. Tento relativně malý rozsah českého trhu s pracovní silou v oblasti leteckých služeb navíc ještě zhoršuje celosvětová finanční a hospodářská krize a její dopad na letectví. Vzhledem k významu, jaký mají ČSA pro činnost letiště Praha-Ruzyně, by jejich zánik z důvodů platební neschopnosti měl velmi zásadní dopad na pracovní vyhlídky zaměstnanců letiště. Na základě informací, které má v současné době k dispozici, Komise poznamenává, že vzhledem k poměrně malé velikosti ČSA a jejich poměrně nízkému celkovém podílu na trhu EU se dopad na jiné státy zdá být nepatrný. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace. |
| --- | --- |

(81)

Podle druhé podmínky „musí být tato podpora opodstatněna závažnými sociálními problémy a nesmí mít příliš nepříznivý dopad na ostatní členské státy“. Komise si uvědomuje, že je třeba brát ohled na 4 600 zaměstnanců ČSA, pro něž by záchrana podniku znamenala možnost udržet si práci. V této souvislosti Komise bere na vědomí, že zaměstnanci ČSA mají vysoce odborné vzdělání, které by jim s ohledem na malý český trh s pracovní silou v oblasti letectví neumožňovalo hledat si snadno nové zaměstnání. Tento relativně malý rozsah českého trhu s pracovní silou v oblasti leteckých služeb navíc ještě zhoršuje celosvětová finanční a hospodářská krize a její dopad na letectví. Vzhledem k významu, jaký mají ČSA pro činnost letiště Praha-Ruzyně, by jejich zánik z důvodů platební neschopnosti měl velmi zásadní dopad na pracovní vyhlídky zaměstnanců letiště. Na základě informací, které má v současné době k dispozici, Komise poznamenává, že vzhledem k poměrně malé velikosti ČSA a jejich poměrně nízkému celkovém podílu na trhu EU se dopad na jiné státy zdá být nepatrný. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace.

| (82) | Třetí podmínka stanoví, že nejpozději šest měsíců poté, co bylo opatření v rámci podpory na záchranu schváleno, nebo v případě neoznámené podpory nejpozději šest měsíců po prvním provedení opatření v rámci podpory na záchranu musí být předložen plán restrukturalizace nebo likvidace nebo doklad o tom, že byl úvěr v celé výši splacen a/nebo o tom, že byla ukončena platnost záruky. |
| --- | --- |

(82)

Třetí podmínka stanoví, že nejpozději šest měsíců poté, co bylo opatření v rámci podpory na záchranu schváleno, nebo v případě neoznámené podpory nejpozději šest měsíců po prvním provedení opatření v rámci podpory na záchranu musí být předložen plán restrukturalizace nebo likvidace nebo doklad o tom, že byl úvěr v celé výši splacen a/nebo o tom, že byla ukončena platnost záruky.

| (83) | Protože však původní úvěr byl poskytnut dne 30. dubna 2009, Komise pochybuje, že toto kritérium bylo splněno. Komise vyzývá české orgány, aby objasnily, zda mají v úmyslu oznámit plán restrukturalizace, zda bude úvěr splacen nebo zda dojde k likvidaci společnosti. |
| --- | --- |

(83)

Protože však původní úvěr byl poskytnut dne 30. dubna 2009, Komise pochybuje, že toto kritérium bylo splněno. Komise vyzývá české orgány, aby objasnily, zda mají v úmyslu oznámit plán restrukturalizace, zda bude úvěr splacen nebo zda dojde k likvidaci společnosti.

| (84) | Za čtvrté, podle pokynů „musí se tato podpora omezit na částku potřebnou k udržení podniku po dobu, pro níž byla podpora schválena; tato částka může zahrnovat podporu na naléhavá strukturální opatření v souladu s bodem 16; nezbytná částka by měla vycházet z likvidních potřeb podniku plynoucích z utrpěné ztráty“. |
| --- | --- |

(84)

Za čtvrté, podle pokynů „musí se tato podpora omezit na částku potřebnou k udržení podniku po dobu, pro níž byla podpora schválena; tato částka může zahrnovat podporu na naléhavá strukturální opatření v souladu s bodem 16; nezbytná částka by měla vycházet z likvidních potřeb podniku plynoucích z utrpěné ztráty“.

| (85) | V tomto směru pokyny stanoví orientační vzorec pro určení maximální výše podpory na záchranu, a „je-li tato mez překročena, měl by členský stát vysvětlit, jak byly stanoveny budoucí potřeby peněžních toků podniku a výše podpory na záchranu“. |
| --- | --- |

(85)

V tomto směru pokyny stanoví orientační vzorec pro určení maximální výše podpory na záchranu, a „je-li tato mez překročena, měl by členský stát vysvětlit, jak byly stanoveny budoucí potřeby peněžních toků podniku a výše podpory na záchranu“.

| (86) | V předloženém případě nelze v důsledku záporné hodnoty pracovního kapitálu ČSA tento orientační vzorec použít. |
| --- | --- |

(86)

V předloženém případě nelze v důsledku záporné hodnoty pracovního kapitálu ČSA tento orientační vzorec použít.

| (87) | Na základě informací, které má momentálně k dispozici, nemůže Komise stanovit, zda uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 94 milionů EUR) je omezeno na minimální částku potřebnou k ekonomickému přežití ČSA. Komise proto vyzývá české orgány, aby předložily podrobné vysvětlení, pokud jde o nezbytnou výši daného úvěru společnosti Osinek (2,5 miliardy CZK neboli přibližně 94 milionů EUR). |
| --- | --- |

(87)

Na základě informací, které má momentálně k dispozici, nemůže Komise stanovit, zda uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 94 milionů EUR) je omezeno na minimální částku potřebnou k ekonomickému přežití ČSA. Komise proto vyzývá české orgány, aby předložily podrobné vysvětlení, pokud jde o nezbytnou výši daného úvěru společnosti Osinek (2,5 miliardy CZK neboli přibližně 94 milionů EUR).

| (88) | Vzhledem ke shora uvedeným skutečnostem nemůže Komise stanovit, zda jsou v daném případě splněny všechny podmínky uvedené v pokynech pro schvalování státní podpory na záchranu. |
| --- | --- |

(88)

Vzhledem ke shora uvedeným skutečnostem nemůže Komise stanovit, zda jsou v daném případě splněny všechny podmínky uvedené v pokynech pro schvalování státní podpory na záchranu.

6.1.3   Obecné podmínky pro schválení podpory na restrukturalizaci

| (89) | Protože nebyl předložen žádný plán restrukturalizace, podle pokynů a sdělení nezbytná podmínka pro přijetí podpory na restrukturalizaci, je Komise v této fázi nucena konstatovat, že uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek nelze považovat za podporu na restrukturalizaci slučitelnou s vnitřním trhem. Protože podle informací, jež má Komise v současné době k dispozici, nebyl oznámen plán restrukturalizace, nemůže Komise stanovit, zda bude v přiměřené lhůtě obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti, zda je podpora omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace, zda ČSA poskytnou vlastní dostatečný příspěvek ve výši nejméně 50 % a zda budou přijata kompenzační opatření s cílem omezit negativní dopad na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(89)

Protože nebyl předložen žádný plán restrukturalizace, podle pokynů a sdělení nezbytná podmínka pro přijetí podpory na restrukturalizaci, je Komise v této fázi nucena konstatovat, že uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek nelze považovat za podporu na restrukturalizaci slučitelnou s vnitřním trhem. Protože podle informací, jež má Komise v současné době k dispozici, nebyl oznámen plán restrukturalizace, nemůže Komise stanovit, zda bude v přiměřené lhůtě obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti, zda je podpora omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace, zda ČSA poskytnou vlastní dostatečný příspěvek ve výši nejméně 50 % a zda budou přijata kompenzační opatření s cílem omezit negativní dopad na hospodářskou soutěž.

6.2   Slučitelnost podpory podle dočasného rámce

| (90) | Jak již bylo uvedeno výše (viz oddíl 5.2) dočasný rámec stanoví na omezenou dobu kritéria slučitelnosti pro některé kategorie státní podpory ke zmírnění dopadu finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

(90)

Jak již bylo uvedeno výše (viz oddíl 5.2) dočasný rámec stanoví na omezenou dobu kritéria slučitelnosti pro některé kategorie státní podpory ke zmírnění dopadu finanční a hospodářské krize.

| (91) | Hlavní podmínkou uplatnění dočasného rámce u všech opatření je požadavek, že příjemce nebyl podnikem v obtížích ke dni 1. července 2008, ale dostal se do potíží až poté v důsledku současné finanční a hospodářské krize. Vzhledem k zápornému toku peněžních prostředků z provozní činnosti a záporné hodnotě pracovního kapitálu nemůže Komise vyloučit, že ČSA byl podnikem v obtížích již ke dni 1. července 2008. |
| --- | --- |

(91)

Hlavní podmínkou uplatnění dočasného rámce u všech opatření je požadavek, že příjemce nebyl podnikem v obtížích ke dni 1. července 2008, ale dostal se do potíží až poté v důsledku současné finanční a hospodářské krize. Vzhledem k zápornému toku peněžních prostředků z provozní činnosti a záporné hodnotě pracovního kapitálu nemůže Komise vyloučit, že ČSA byl podnikem v obtížích již ke dni 1. července 2008.

| (92) | Bod 4.2 dočasného rámce stanoví podmínky slučitelnosti nižší částky podpory. Uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek zřejmě přesahuje ekvivalent příspěvku vyplaceného v hotovosti ve výši 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(92)

Bod 4.2 dočasného rámce stanoví podmínky slučitelnosti nižší částky podpory. Uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek zřejmě přesahuje ekvivalent příspěvku vyplaceného v hotovosti ve výši 500 000 EUR.

| (93) | Jiná ustanovení dočasného rámce kromě toho nelze zjevně v předloženém případě použít. |
| --- | --- |

(93)

Jiná ustanovení dočasného rámce kromě toho nelze zjevně v předloženém případě použít.

| (94) | S ohledem na shora uvedené skutečnosti má Komise pochybnosti, zda uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek spadá do působnosti dočasného rámce. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace. |
| --- | --- |

(94)

S ohledem na shora uvedené skutečnosti má Komise pochybnosti, zda uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek spadá do působnosti dočasného rámce. Komise vyzývá české orgány, aby jí v tomto směru poskytly doplňující informace.

| (95) | Žádné další odchylky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování EU nelze zjevně v daném případě uplatnit. |
| --- | --- |

(95)

Žádné další odchylky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování EU nelze zjevně v daném případě uplatnit.

7.   ROZHODNUTÍ

S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci posoudit předmětné opatření, do jednoho měsíce od přijetí tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory.

Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zúčastněné strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zúčastněné strany budou vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění daného dopisu či oznámení.”

---

(1)  ĠU C 244, 1.10.2004, p. 2.

1

(2)  ĠU C 83, 7.4.2009, p. 1.

2

(3)  S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES mění na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU. Oba soubory ustanovení jsou ve své podstatě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

3

(4)  Podle veřejně dostupných informací bylo v prosinci 2009 rozhodnuto o prodeji obchodů duty free a bezcelního prodeje na palubách letadel ČSA společnosti Aelia.

4

(5)  Pojišťovací společnost.

5

(6)  Krytá povinností služebního tajemství.

6

(7)  Krytá povinností služebního tajemství.

7

(8)  Krytá povinností služebního tajemství.

8

(9)  Krytá povinností služebního tajemství.

9

(10)  Dlouhodobé cizí zdroje zahrnují dlouhodobé rezervy, dlouhodobé závazky, dlouhodobé závazky z finančních pronájmů, dlouhodobé bankovní úvěry a odložené daňové závazky.

10

(11)  Krátkodobé cizí zdroje zahrnují krátkodobé závazky, krátkodobé bankovní úvěry, krátkodobé závazky z finančních pronájmů, krátkodobé rezervy, rezervu na splatnou daň a jiné závazky.

11

(12)  Krátkodobá aktiva zahrnují zásoby, krátkodobé pohledávky, krátkodobý finanční majetek a ostatní aktiva.

12

(13)  Dlouhodobá aktiva zahrnují dlouhodobý majetek, dlouhodobé pohledávky a ostatní aktiva.

13

(14)  Krytá povinností služebního tajemství.

14

(15)  Dluhová pozice v červnu 2009 již zahrnuje úvěr společnosti Osinek.

15

(16)  Poměr cizích zdrojů k vlastnímu kapitálu je podílem celkových cizích zdrojů a vlastního kapitálu a vyjadřuje míru, v jaké jsou celková aktiva financována cizími zdroji (leverage). Čím vyšší je tato míra, tím vyšší je riziko úpadku.

16

(17)  Poměr vlastního kapitálu k celkovým aktivům vyjadřuje, jaký podíl vlastního kapitálu se používá k financování všech aktiv společnosti.

17

(18)  Intenzita dlouhodobého majetku se počítá jako podíl dlouhodobých aktiv a bilanční sumy (cizí zdroje plus vlastní zdroje, což se rovná celkovým aktivům). Ukazatel vyjadřuje, jaké procento majetku společnosti je dlouhodobě vázáno.

18

(19)  Ukazatel pracovního kapitálu se počítá jako krátkodobá aktiva minus krátkodobé závazky. Kladná hodnota ukazatele znamená, že společnost je schopna splácet své krátkodobé závazky. Záporná hodnota znamená, že společnost není schopna splatit své krátkodobé závazky pomocí svých oběžných aktiv (peněžních prostředků, pohledávek a zásob), což znamená, že společnost může mít potíže s vyplacením věřitelů v krátkém období a při naplnění nejhoršího scénáře může zkrachovat.

19

(20)  Ukazatel běžné likvidity se počítá jako podíl oběžných aktiv a běžných závazků, přičemž hodnota 1,0 značí, že společnost je schopna splácet krátkodobé závazky ze svých oběžných aktiv.

20

| Podle mezinárodních standardů účetního výkaznictví (v tisících CZK) | 1.2007–6.2007 | 1.2008–6.2008 | 1.2009–6.2009 |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Krátkodobá aktiva |

Podle mezinárodních standardů účetního výkaznictví (v tisících CZK)

1.2007–6.2007

1.2008–6.2008

1.2009–6.2009

(a)

Krátkodobá aktiva

5 019 354

4 735 123

[...] (*)

*

| (b) | Krátkodobé cizí zdroje |
| --- | --- |

(b)

Krátkodobé cizí zdroje

8 529 858

7 375 896

[...] (*)

*

| (a)/(b) | Ukazatel běžné likvidity |
| --- | --- |

(a)/(b)

Ukazatel běžné likvidity

0,59

0,64

[...] (*)

*

(21)  Krytá povinností služebního tajemství.

21

(22)  Krytá povinností služebního tajemství.

22

(23)  Osinek je účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací, je ze 100 % ve vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí (ministerstvo financí rovněž vlastní 91,5 % akcií ČSA). Ačkoli společnost Osinek již měla být likvidována, kvůli právním sporům se likvidace zdržuje. Jelikož Osinek měl stále disponibilní likvidní prostředky, údajně hledal různé příležitosti pro jejich investování. Mezi tyto možnosti patřilo: i) vklad na spořicí účet, ii) pořízení obchodovatelných cenných papírů nebo jiných krátkodobých/likvidních majetkových hodnot nebo iii) možnost poskytnutí úvěru podnikatelskému subjektu. Vzhledem k finanční krizi a nízkým úrokovým sazbám se Osinek rozhodl pro třetí možnost (tj. poskytnutí úvěru jinému podniku).

23

(24)  PRIBOR (Prague Interbank Offered Rate) je úroková sazba na pražském mezibankovním trhu, kotace v CZK.

24

(25)  UniCredit je finanční instituce s celoevropským působením, se sídlem v Itálii, v soukromém vlastnictví.

25

(26)  Krytá povinností služebního tajemství.

26

(27)  Posudek společnosti European Business Consulting s.r.o. ze dne 24. dubna 2009 a právní analýza advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.

27

(28)  Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17.

28

(29)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002 ve věci Francie v. Komise (dále jen „rozsudek ve věci Stardust Marine“), C-482/99, Sb. rozh. 2002, s. I 04397, bod 52 a 57.

29

Francie

Komise

Stardust Marine

(30)  Viz rozsudek ve věci Stardust Marine, bod 55 a 56.

30

Stardust Marine

(31)  Viz poznámka pod čarou č. 15.

31

(32)  Likvidátor společnosti Osinek byl jmenován jeho akcionářem (jímž je veřejný orgán).

32

(33)  Sdělení Komise členským státům – použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve výrobním odvětví, Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, odstavec 11. Toto sdělení se týká výrobního odvětví, ale je použitelné i na ostatní odvětví hospodářství. Srovnej též rozsudek ve věci Cityflyer, T-16/96, Sb. rozh. 1998, s. II 757, bod 51.

33

(34)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6.

34

(35)  Úroková sazba činí 1M PRIBOR plus riziková přirážka.

35

(36)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2. Platnost těchto pokynů byla prodloužena do 9. října 2012 (Úř. věst. C 157, 10.7.2009, s. 1).

36

(37)  Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5.

37

(38)  Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1; ve znění Úř. věst. C 303, 15.12.2009, s. 6.

38

(39)  Státní podpora č. N 237/09 (Úř. věst. C 149, 1.7.2009, s. 2).

39

---

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/19

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.6135 – Carlyle/Administratiekantoor Alpinvest/Alpinvest)

Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 43/08

| 1. | Fit-2 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha Carlyle Group (“Carlyle”, l-Istati Uniti tal-Amerika) u Stichting Administratiekantoor AlpInvest (“AlpInvest Partners SPV”, il-Pajjiżi l-Baxxi), jakkwistaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet il-kontroll sħiħ ta’ AlpInvest Partners NV (“AlpInvest Partners”, il-Pajjiżi l-Baxxi) permezz tax-xiri ta' ishma. |
| --- | --- |

1.

Fit-2 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha Carlyle Group (“Carlyle”, l-Istati Uniti tal-Amerika) u Stichting Administratiekantoor AlpInvest (“AlpInvest Partners SPV”, il-Pajjiżi l-Baxxi), jakkwistaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet il-kontroll sħiħ ta’ AlpInvest Partners NV (“AlpInvest Partners”, il-Pajjiżi l-Baxxi) permezz tax-xiri ta' ishma.

| 2. | L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:






  — | għal Carlyle: Maniġer tal-assi alternattivi globali, li jiffinanzja fondi li jinvestu globalment fit-tliet kategorji ta’ assi: ekwità privata, propjetà immobbli u alternattivi ta' kreditu (e.ż., self mobilizzat, bonds, dejn eżawrit (distressed debt) u dejn mezzan) f’firxa ta’ industriji, |
| --- | --- | --- |

2.

L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:

—

għal Carlyle: Maniġer tal-assi alternattivi globali, li jiffinanzja fondi li jinvestu globalment fit-tliet kategorji ta’ assi: ekwità privata, propjetà immobbli u alternattivi ta' kreditu (e.ż., self mobilizzat, bonds, dejn eżawrit (distressed debt) u dejn mezzan) f’firxa ta’ industriji,

| — | għal AlpInvest Partners SPV: Vejikolu ta' akkwiżizzjoni għal fini speċjali maħluq għall-finijiet tal-investiment fl-AlpInvest, |
| --- | --- |

—

għal AlpInvest Partners SPV: Vejikolu ta' akkwiżizzjoni għal fini speċjali maħluq għall-finijiet tal-investiment fl-AlpInvest,

| — | għal AlpInvest Partners: Ġestjoni ta’ fondi, primarjament għall-azzjonisti kurrenti tagħha, li jinkludu fondi ta’ investiment, koinvestimenti (ishma minoranti diretti), fondi ta’ investiment sekondarji u investimenti fid-dejn mezzan. |
| --- | --- |

—

għal AlpInvest Partners: Ġestjoni ta’ fondi, primarjament għall-azzjonisti kurrenti tagħha, li jinkludu fondi ta’ investiment, koinvestimenti (ishma minoranti diretti), fondi ta’ investiment sekondarji u investimenti fid-dejn mezzan.

| 3. | Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż. |
| --- | --- |

3.

Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.
  Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6135 – Carlyle/Administratiekantoor Alpinvest/Alpinvest, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.

Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6135 – Carlyle/Administratiekantoor Alpinvest/Alpinvest, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1 (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”).

(2)  ĠU C 56, 5.3.2005, p. 32 (“Avviż ta’ proċedura simplifikata”).

---

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/20

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.6110 – Aegon/Unnim/Caixasabadell Vida)

Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 43/09

| 1. | Fl-1 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li biha Aegon Spanje (“Aegon Spanje”, Spanja) ikkontrollata minn Aegon NV (“Aegon”, il-Pajjiżi l-Baxxi) u Unnim (“Unnim”, Spanja) takkwista fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet il-kontroll konġunt ta' Caixasabadell Vida (“Caixasabadell Vida”, Spanja), permezz tax-xiri ta' ishma. |
| --- | --- |

1.

Fl-1 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li biha Aegon Spanje (“Aegon Spanje”, Spanja) ikkontrollata minn Aegon NV (“Aegon”, il-Pajjiżi l-Baxxi) u Unnim (“Unnim”, Spanja) takkwista fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet il-kontroll konġunt ta' Caixasabadell Vida (“Caixasabadell Vida”, Spanja), permezz tax-xiri ta' ishma.

| 2. | L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:






  — | għal Aegon Spanje: il-produzzjoni u d-distribuzzjoni, diretta u indiretta, ta' prodotti tal-assikurazzjoni u tal-pensjoni fi Spanja, |
| --- | --- | --- |

2.

L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:

—

għal Aegon Spanje: il-produzzjoni u d-distribuzzjoni, diretta u indiretta, ta' prodotti tal-assikurazzjoni u tal-pensjoni fi Spanja,

| — | għal Aegon: ġestjoni tal-assi, assigurazzjoni, pensjoni u prodotti relatati, prinċipalment fl-Istati Uniti, il-Pajjiżi l-Baxxi u r-Renju Unit, |
| --- | --- |

—

għal Aegon: ġestjoni tal-assi, assigurazzjoni, pensjoni u prodotti relatati, prinċipalment fl-Istati Uniti, il-Pajjiżi l-Baxxi u r-Renju Unit,

| — | għal Unnim: grupp ta' kumpaniji li involut prinċipalment f'operazzjonijiet bankarji u ferm inqas fid-distribuzzjoni tal-assigurazzjoni fi Spanja, |
| --- | --- |

—

għal Unnim: grupp ta' kumpaniji li involut prinċipalment f'operazzjonijiet bankarji u ferm inqas fid-distribuzzjoni tal-assigurazzjoni fi Spanja,

| — | għal Caixasabadell Vida: assigurazzjoni tal-ħajja u prodotti tal-pensjoni fi Spanja. |
| --- | --- |

—

għal Caixasabadell Vida: assigurazzjoni tal-ħajja u prodotti tal-pensjoni fi Spanja.

| 3. | Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż. |
| --- | --- |

3.

Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.
  Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6110 – Aegon/Unnim/Caixasabadell Vida, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.

Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6110 – Aegon/Unnim/Caixasabadell Vida, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1 (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”).

(2)  ĠU C 56, 5.3.2005, p. 32 (“Avviż ta’ proċedura simplifikata”).

---

| 11.2.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 43/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 43/21

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.6125 – Reale/Unnim/CSG)

Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 43/10

| 1. | Fl-4 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li biha Reale Seguros Generales, SA, (“Reale”, Spanja) ikkontrollata minn Società Reale Mutua di Assicurazioni (“Reale Mutua Group”, l-Italja) u Unnim (“Unnim”, Spanja) takkwista, fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet, il-kontroll konġunt ta' Caixasabadell Companyia d’Assegurances Generals, SA (“CSG”), Spanja, permezz tax-xiri ta' ishma. |
| --- | --- |

1.

Fl-4 ta’ Frar 2011, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li biha Reale Seguros Generales, SA, (“Reale”, Spanja) ikkontrollata minn Società Reale Mutua di Assicurazioni (“Reale Mutua Group”, l-Italja) u Unnim (“Unnim”, Spanja) takkwista, fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet, il-kontroll konġunt ta' Caixasabadell Companyia d’Assegurances Generals, SA (“CSG”), Spanja, permezz tax-xiri ta' ishma.

| 2. | L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:






  — | għal Reale: attiva fis-settur tal-assigurazzjoni fi Spanja, |
| --- | --- | --- |

2.

L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:

—

għal Reale: attiva fis-settur tal-assigurazzjoni fi Spanja,

| — | għal Reale Mutua Group: grupp internazzjonali attiv fis-setturi bankarji, tal-assigurazzjoni, tal-proprjetà immobbli u tas-servizzi, |
| --- | --- |

—

għal Reale Mutua Group: grupp internazzjonali attiv fis-setturi bankarji, tal-assigurazzjoni, tal-proprjetà immobbli u tas-servizzi,

| — | għal Unnim: grupp ta' kumpaniji involut prinċipalment f'operazzjonijiet bankarji u fuq livell ferm inqas fid-distribuzzjoni tal-assigurazzjoni fi Spanja, |
| --- | --- |

—

għal Unnim: grupp ta' kumpaniji involut prinċipalment f'operazzjonijiet bankarji u fuq livell ferm inqas fid-distribuzzjoni tal-assigurazzjoni fi Spanja,

| — | għal CSG: attiva fis-settur tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja (inċidenti, nirien u diżastri naturali, telf mill-bejgħ tal-assi, responsabbiltà ġenerali, telf finanzjarju ieħor kif ukoll difiża u assistenza legali) fi Spanja. |
| --- | --- |

—

għal CSG: attiva fis-settur tal-assigurazzjoni mhux tal-ħajja (inċidenti, nirien u diżastri naturali, telf mill-bejgħ tal-assi, responsabbiltà ġenerali, telf finanzjarju ieħor kif ukoll difiża u assistenza legali) fi Spanja.

| 3. | Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż. |
| --- | --- |

3.

Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.
  Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6125 – Reale/Unnim/CSG, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.

Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6125 – Reale/Unnim/CSG, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1 (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”).

(2)  ĠU C 56, 5.3.2005, p. 32 (“Avviż ta’ proċedura simplifikata”).

---