# Uradni list C 42/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.042.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 42 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5410. februar 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.042.slv

Uradni list

Evropske unije

C 42

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5410. februar 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 87. plenarno zasedanje 1. in 2. decembra 2010 |
| 2011/C 042/01 | Resolucija Odbora regij o prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2011 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 87. plenarno zasedanje 1. in 2. decembra 2010 |
| 2011/C 042/02 | Predhodno mnenje Odbora regij – Energetski akcijski načrt EU za obdobje 2011–2020 | 6 |
| 2011/C 042/03 | Mnenje Odbora regij – Mednarodna podnebna politika po Københavnu | 12 |
| 2011/C 042/04 | Mnenje Odbora regij – Okrepitev usklajevanja ekonomskih politik | 19 |
| 2011/C 042/05 | Mnenje Odbora regij – Socialno in ekonomsko vključevanje Romov v Evropi | 23 |
| 2011/C 042/06 | Mnenje Odbora regij – Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij | 28 |
| 2011/C 042/07 | Mnenje Odbora regij – Evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji Evropa 2020 | 32 |
| 2011/C 042/08 | Mnenje Odbora regij – Vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zdravstvene strategije za obdobje 2008–2013 | 38 |
| 2011/C 042/09 | Mnenje Odbora regij – Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 | 43 |
| 2011/C 042/10 | Mnenje Odbora regij – Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa | 49 |
| 2011/C 042/11 | Mnenje Odbora regij – Izvajanje pobude za vzhodno partnerstvo v Belorusiji in razvoj sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Belorusiji in EU | 54 |
| 2011/C 042/12 | Mnenje Odbora regij – Izvajanje pobude vzhodnega partnerstva v Armeniji in razvoj sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Armeniji in EU | 59 |
| 2011/C 042/13 | Mnenje Odbora regij – Lokalna in regionalna uprava v Ukrajini ter razvoj sodelovanja med Ukrajino in EU | 64 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

87. plenarno zasedanje 1. in 2. decembra 2010

2011/C 042/01

Resolucija Odbora regij o prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2011 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije

1

MNENJA

Odbor regij

87. plenarno zasedanje 1. in 2. decembra 2010

2011/C 042/02

Predhodno mnenje Odbora regij – Energetski akcijski načrt EU za obdobje 2011–2020

6

2011/C 042/03

Mnenje Odbora regij – Mednarodna podnebna politika po Københavnu

12

2011/C 042/04

Mnenje Odbora regij – Okrepitev usklajevanja ekonomskih politik

19

2011/C 042/05

Mnenje Odbora regij – Socialno in ekonomsko vključevanje Romov v Evropi

23

2011/C 042/06

Mnenje Odbora regij – Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij

28

2011/C 042/07

Mnenje Odbora regij – Evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji Evropa 2020

32

2011/C 042/08

Mnenje Odbora regij – Vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zdravstvene strategije za obdobje 2008–2013

38

2011/C 042/09

Mnenje Odbora regij – Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010

43

2011/C 042/10

Mnenje Odbora regij – Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa

49

2011/C 042/11

Mnenje Odbora regij – Izvajanje pobude za vzhodno partnerstvo v Belorusiji in razvoj sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Belorusiji in EU

54

2011/C 042/12

Mnenje Odbora regij – Izvajanje pobude vzhodnega partnerstva v Armeniji in razvoj sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Armeniji in EU

59

2011/C 042/13

Mnenje Odbora regij – Lokalna in regionalna uprava v Ukrajini ter razvoj sodelovanja med Ukrajino in EU

64

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

87. plenarno zasedanje 1. in 2. decembra 2010

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/1

---

Resolucija Odbora regij o prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2011 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije

2011/C 42/01

I.   PRORAČUN ZA LETO 2011 IN VEČLETNI FINANČNI OKVIR EVROPSKE UNIJE ZA OBDOBJE PO LETU 2013

ODBOR REGIJ

| 1. | poziva proračunska organa, da se čim prej uskladita glede proračuna za leto 2011, da bi lahko uresničili obveznosti, ki so jih sprejele Evropska unija in predvsem države članice, zlasti z Lizbonsko pogodbo in v okviru finančnih perspektiv za obdobje 2007–2013; |
| --- | --- |

1.

poziva proračunska organa, da se čim prej uskladita glede proračuna za leto 2011, da bi lahko uresničili obveznosti, ki so jih sprejele Evropska unija in predvsem države članice, zlasti z Lizbonsko pogodbo in v okviru finančnih perspektiv za obdobje 2007–2013;

| 2. | poudarja ključni pomen učinka vzvoda, ki ga ima evropski proračun na ponovni zagon evropskega gospodarstva in na financiranje strukturnih naložb, namenjenih regionalnim in lokalnim oblastem, ki so glavni nosilci ekonomske, socialne in teritorialen kohezije v EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja ključni pomen učinka vzvoda, ki ga ima evropski proračun na ponovni zagon evropskega gospodarstva in na financiranje strukturnih naložb, namenjenih regionalnim in lokalnim oblastem, ki so glavni nosilci ekonomske, socialne in teritorialen kohezije v EU;

| 3. | je prepričan, da težave pri pogajanjih o proračunu 2011 kažejo na potrebo po reformi sistema lastnih virov EU, ki bi zmanjšala prispevke držav članic in lastna sredstva, ki temeljijo na DDV-ju, postopoma nadomestila z enim ali več novimi lastnimi viri; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nadaljuje razmislek, ali velja v ta namen uporabiti prihodek od davka na finančne transakcije ali finančne aktivnosti, prodaje kvot emisij toplogrednih plinov, davka na letalska potovanja, poseben evropski DDV ali del prihodkov od energetskega davka ali davka od dobička pravnih oseb; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da težave pri pogajanjih o proračunu 2011 kažejo na potrebo po reformi sistema lastnih virov EU, ki bi zmanjšala prispevke držav članic in lastna sredstva, ki temeljijo na DDV-ju, postopoma nadomestila z enim ali več novimi lastnimi viri; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nadaljuje razmislek, ali velja v ta namen uporabiti prihodek od davka na finančne transakcije ali finančne aktivnosti, prodaje kvot emisij toplogrednih plinov, davka na letalska potovanja, poseben evropski DDV ali del prihodkov od energetskega davka ali davka od dobička pravnih oseb;

| 4. | posebej poziva proračunski organ, naj v proračunske parametre pretvori zahteve strategije Evropa 2020 za zadnja leta večletnega načrtovanja za obdobje 2007–2013, zlasti glede financiranja vodilnih pobud, in zagotovi ustrezen prehod na večletno načrtovanje po letu 2013; |
| --- | --- |

4.

posebej poziva proračunski organ, naj v proračunske parametre pretvori zahteve strategije Evropa 2020 za zadnja leta večletnega načrtovanja za obdobje 2007–2013, zlasti glede financiranja vodilnih pobud, in zagotovi ustrezen prehod na večletno načrtovanje po letu 2013;

| 5. | opozarja na neizpodbitno dodano vrednost evropskega sofinanciranja strategij za zaposlovanje, trajnostno rast in solidarnost v mestih in regijah ter v okoliščinah, ko vlada hud pritisk na javne finance, poudarja, da regionalne in lokalne finance predstavljajo dve tretjini javnih naložb v EU; |
| --- | --- |

5.

opozarja na neizpodbitno dodano vrednost evropskega sofinanciranja strategij za zaposlovanje, trajnostno rast in solidarnost v mestih in regijah ter v okoliščinah, ko vlada hud pritisk na javne finance, poudarja, da regionalne in lokalne finance predstavljajo dve tretjini javnih naložb v EU;

| 6. | pozdravlja ponovni predlog Evropske komisije, da naj finančni okvir traja 10 let z vmesno oceno izvajanja (5+5) in vztraja, da je treba zagotoviti mehanizme prožnosti in sinhronizacije za spodbujanje najučinkovitejše uporabe evropskega proračuna; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja ponovni predlog Evropske komisije, da naj finančni okvir traja 10 let z vmesno oceno izvajanja (5+5) in vztraja, da je treba zagotoviti mehanizme prožnosti in sinhronizacije za spodbujanje najučinkovitejše uporabe evropskega proračuna;

| 7. | odobrava predloga Evropske komisije za (1) uvedbo pogodbe o razvojnem in naložbenem partnerstvu, ki bi jo Komisija sklenila z vsako od držav članic za izvajanje nacionalnih programov reform in ki bi odražala obveznosti partnerjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter (2) vzpostavitev skupnega strateškega okvira za izboljšanje skladnosti politik Unije, s ciljem uresničiti cilje strategije Evropa 2020. Oba predloga sta v skladu s pristopom, ki je podlaga za teritorialne pakte, kakor jih je predlagal OR. |
| --- | --- |

7.

odobrava predloga Evropske komisije za (1) uvedbo pogodbe o razvojnem in naložbenem partnerstvu, ki bi jo Komisija sklenila z vsako od držav članic za izvajanje nacionalnih programov reform in ki bi odražala obveznosti partnerjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter (2) vzpostavitev skupnega strateškega okvira za izboljšanje skladnosti politik Unije, s ciljem uresničiti cilje strategije Evropa 2020. Oba predloga sta v skladu s pristopom, ki je podlaga za teritorialne pakte, kakor jih je predlagal OR.

II.   PRIHODNOST KOHEZIJSKE POLITIKE

ODBOR REGIJ

| 8. | bo v svojem odzivu na peto kohezijsko poročilo in nato v analizi prihodnjih zakonodajnih predlogov ter v pogajanjih o prihodnjih finančnih perspektivah še naprej ohranjal politični pritisk v korist močne in ambiciozne kohezijske politike po letu 2013 za vsa evropska ozemlja; zato zavrača kakršnokoli obliko ponovnega – četudi delnega – prenosa te politike med nacionalne pristojnosti, kakor tudi kakršno koli sektorizacijo proračuna Unije na račun kohezijske politike; |
| --- | --- |

8.

bo v svojem odzivu na peto kohezijsko poročilo in nato v analizi prihodnjih zakonodajnih predlogov ter v pogajanjih o prihodnjih finančnih perspektivah še naprej ohranjal politični pritisk v korist močne in ambiciozne kohezijske politike po letu 2013 za vsa evropska ozemlja; zato zavrača kakršnokoli obliko ponovnega – četudi delnega – prenosa te politike med nacionalne pristojnosti, kakor tudi kakršno koli sektorizacijo proračuna Unije na račun kohezijske politike;

| 9. | poudarja politični prispevek kohezijske politike pri izvajanju strategije Evropa 2020; kljub temu pa opozarja, da je njen cilj, ki je zapisan v Pogodbi, zagotavljati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo na celotnem ozemlju Unije; zato si želi, da strukturni skladi ne bi veljali zgolj za enostaven vir financiranja vodilnih pobud te strategije, ter poziva h krepitvi prav teritorialne razsežnosti te strategije, zlasti s pomočjo „teritorialnih paktov“; |
| --- | --- |

9.

poudarja politični prispevek kohezijske politike pri izvajanju strategije Evropa 2020; kljub temu pa opozarja, da je njen cilj, ki je zapisan v Pogodbi, zagotavljati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo na celotnem ozemlju Unije; zato si želi, da strukturni skladi ne bi veljali zgolj za enostaven vir financiranja vodilnih pobud te strategije, ter poziva h krepitvi prav teritorialne razsežnosti te strategije, zlasti s pomočjo „teritorialnih paktov“;

| 10. | v zvezi s trenutno razpravo o pogojevanju dodeljevanja sredstev iz strukturnih skladov s spoštovanjem določb pakta za stabilnost in rast izraža resno skrb glede predlaganih zahtev, ki naj bi veljale za lokalno in regionalno raven; občin in regij ni mogoče kriviti in kaznovati zaradi nesposobnosti nacionalnih institucij za izpolnjevanje makroekonomskih meril ali pravilno izvajanje predpisov EU; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s trenutno razpravo o pogojevanju dodeljevanja sredstev iz strukturnih skladov s spoštovanjem določb pakta za stabilnost in rast izraža resno skrb glede predlaganih zahtev, ki naj bi veljale za lokalno in regionalno raven; občin in regij ni mogoče kriviti in kaznovati zaradi nesposobnosti nacionalnih institucij za izpolnjevanje makroekonomskih meril ali pravilno izvajanje predpisov EU;

| 11. | poudarja pripravljenost, da načelo teritorialne kohezije pretvori v oprijemljivo stvarnost, zlasti zato, da bi vzpostavili boljše ravnovesje pri medsebojni povezanosti podeželskih in mestnih območij ter zagotovili boljše upoštevanje teritorialne razsežnosti sektorskih politik EU; v zvezi s tem obžaluje, da se Evropska komisija še vedno ni odzvala na njegov poziv za pripravo bele knjige o teritorialni koheziji; |
| --- | --- |

11.

poudarja pripravljenost, da načelo teritorialne kohezije pretvori v oprijemljivo stvarnost, zlasti zato, da bi vzpostavili boljše ravnovesje pri medsebojni povezanosti podeželskih in mestnih območij ter zagotovili boljše upoštevanje teritorialne razsežnosti sektorskih politik EU; v zvezi s tem obžaluje, da se Evropska komisija še vedno ni odzvala na njegov poziv za pripravo bele knjige o teritorialni koheziji;

| 12. | pričakuje določeno mero prilagodljivosti pri izvedbi usmerjanja sredstev strukturnih skladov po letu 2013; |
| --- | --- |

12.

pričakuje določeno mero prilagodljivosti pri izvedbi usmerjanja sredstev strukturnih skladov po letu 2013;

| 13. | podpira ohranitev cilja ambicioznega teritorialnega sodelovanja, za katerega bo na voljo dovolj finančnih sredstev; |
| --- | --- |

13.

podpira ohranitev cilja ambicioznega teritorialnega sodelovanja, za katerega bo na voljo dovolj finančnih sredstev;

| 14. | ponavlja, da bi se strategija za izhod iz krize morala osredotočiti na novo kakovost rasti in upoštevati razpravo o „BDP in več“; v zvezi s tem obžaluje, da delovni program Komisije ne odraža poziva OR k uporabi dodatnih kazalnikov, s katerimi se pri odločanju o evropskih politikah in njihovem ocenjevanju natančneje meri napredek pri trajnostnem doseganju socialnih, gospodarskih in okoljskih ciljev; |
| --- | --- |

14.

ponavlja, da bi se strategija za izhod iz krize morala osredotočiti na novo kakovost rasti in upoštevati razpravo o „BDP in več“; v zvezi s tem obžaluje, da delovni program Komisije ne odraža poziva OR k uporabi dodatnih kazalnikov, s katerimi se pri odločanju o evropskih politikah in njihovem ocenjevanju natančneje meri napredek pri trajnostnem doseganju socialnih, gospodarskih in okoljskih ciljev;

| 15. | izraža presenečenje, da v delovnem programu Komisije ni poročila o uporabi uredbe (ES) 1082/2006 o EZTS; se zavezuje, da bo – na podlagi zaključkov posvetovanja, ki ga je na to temo opravil OR, ter posebnega mnenja – dejavno sodeloval pri reformi te uredbe, zlasti z vzpostavitvijo interaktivne mreže lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so dejavne na tem področju. |
| --- | --- |

15.

izraža presenečenje, da v delovnem programu Komisije ni poročila o uporabi uredbe (ES) 1082/2006 o EZTS; se zavezuje, da bo – na podlagi zaključkov posvetovanja, ki ga je na to temo opravil OR, ter posebnega mnenja – dejavno sodeloval pri reformi te uredbe, zlasti z vzpostavitvijo interaktivne mreže lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so dejavne na tem področju.

III.   PRIZADEVANJA ZA PRIPRAVO PAMETNE PRAVNE UREDITVE

ODBOR REGIJ

| 16. | namerava razvijati in krepiti sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi parlamenti in vladami v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

16.

namerava razvijati in krepiti sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi parlamenti in vladami v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja;

| 17. | bo pomladi 2011 objavil svoje prvo letno poročilo o subsidiarnosti in poskrbel, da bo vključeno v letno poročilo o subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga bo sprejela Evropska komisija; |
| --- | --- |

17.

bo pomladi 2011 objavil svoje prvo letno poročilo o subsidiarnosti in poskrbel, da bo vključeno v letno poročilo o subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga bo sprejela Evropska komisija;

| 18. | s ciljem izboljšanja ureditvenega okvira poziva k izvedbi evropskih ocen učinka, ki bodo več pozornosti namenjale teritorialni razsežnosti, in predlaga, da bi OR prispeval k ocenam učinka, ki jih pripravlja Evropska komisija; namerava tudi vzpostaviti mehanizme, ki bi prispevali k naknadnim ocenam sedanje zakonodaje, zlasti s preučevanjem načina izvajanja evropske zakonodaje na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

18.

s ciljem izboljšanja ureditvenega okvira poziva k izvedbi evropskih ocen učinka, ki bodo več pozornosti namenjale teritorialni razsežnosti, in predlaga, da bi OR prispeval k ocenam učinka, ki jih pripravlja Evropska komisija; namerava tudi vzpostaviti mehanizme, ki bi prispevali k naknadnim ocenam sedanje zakonodaje, zlasti s preučevanjem načina izvajanja evropske zakonodaje na lokalni in regionalni ravni;

| 19. | pozdravlja krepitev evropskega državljanstva na podlagi evropske državljanske pobude (EDP), ki bi lahko pomagala ustvariti občutek državljanske pripadnosti EU in poistovetenja z njo; je pripravljen pomagati pri njenem izvajanju s pomočjo ukrepov ozaveščanja, s spodbujanjem razprave o tekočih ali uspešnih pobudah ter podpiranjem tistih EDP, ki so za OR ter lokalne in regionalne skupnosti najpomembnejše; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja krepitev evropskega državljanstva na podlagi evropske državljanske pobude (EDP), ki bi lahko pomagala ustvariti občutek državljanske pripadnosti EU in poistovetenja z njo; je pripravljen pomagati pri njenem izvajanju s pomočjo ukrepov ozaveščanja, s spodbujanjem razprave o tekočih ali uspešnih pobudah ter podpiranjem tistih EDP, ki so za OR ter lokalne in regionalne skupnosti najpomembnejše;

| 20. | namerava še naprej graditi evropsko kulturo upravljanja na več ravneh in bo na podlagi Bele knjige o upravljanju na več ravneh ocenjeval njegovo izvajanje ter nadzoroval, kako takšno upravljanje v Evropski uniji poteka. |
| --- | --- |

20.

namerava še naprej graditi evropsko kulturo upravljanja na več ravneh in bo na podlagi Bele knjige o upravljanju na več ravneh ocenjeval njegovo izvajanje ter nadzoroval, kako takšno upravljanje v Evropski uniji poteka.

IV.   GOSPODARSKO UPRAVLJANJE

ODBOR REGIJ

| 21. | podpira namen Evropske komisije, da bi okrepila gospodarsko upravljanje EU in usklajevanje ekonomskih in davčnih politik; kljub temu pa odločno nasprotuje vsakemu predlogu, ki bi lahko povzročil prekinitev financiranja iz naslova kohezijske politike v primeru, da določena država ne bi spoštovala določb pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

21.

podpira namen Evropske komisije, da bi okrepila gospodarsko upravljanje EU in usklajevanje ekonomskih in davčnih politik; kljub temu pa odločno nasprotuje vsakemu predlogu, ki bi lahko povzročil prekinitev financiranja iz naslova kohezijske politike v primeru, da določena država ne bi spoštovala določb pakta za stabilnost in rast;

| 22. | pozdravlja napredek na področju finančnih predpisov in vnaprejšnje načrtovanje dokončanja reform, ki ga izvaja Komisija, zlasti še načela spremembe uredbe o bonitetnih agencijah, s katero bi odpravili pretirano odvisnost finančnih ustanov, vlagateljev, posojilojemalcev in javnih organov od bonitetnih ocen ter pomanjkanje konkurence med bonitetnimi agencijami; obžaluje pa, da Komisija ni sprejela poziva Evropskega parlamenta, (1) naj začne študijo izvedljivosti in učinka ustanovitve javne in neodvisne evropske bonitetne agencije. |
| --- | --- |

22.

pozdravlja napredek na področju finančnih predpisov in vnaprejšnje načrtovanje dokončanja reform, ki ga izvaja Komisija, zlasti še načela spremembe uredbe o bonitetnih agencijah, s katero bi odpravili pretirano odvisnost finančnih ustanov, vlagateljev, posojilojemalcev in javnih organov od bonitetnih ocen ter pomanjkanje konkurence med bonitetnimi agencijami; obžaluje pa, da Komisija ni sprejela poziva Evropskega parlamenta, (1) naj začne študijo izvedljivosti in učinka ustanovitve javne in neodvisne evropske bonitetne agencije.

V.   STRATEGIJA EVROPA 2020

ODBOR REGIJ

| 23. | je prepričan, da mora Evropska unija – če hoče nadaljevati pametno, trajnostno in vključujočo rast – pri izvajanju strategije Evropa 2020 delovati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

23.

je prepričan, da mora Evropska unija – če hoče nadaljevati pametno, trajnostno in vključujočo rast – pri izvajanju strategije Evropa 2020 delovati v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 24. | zato predlaga, da vse države članice EU vzpostavijo teritorialne pakte, ki bi pripomogli k boljšemu poistovetenju s strategijo Evropa 2020 na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Ti pakti bi morali biti mehanizem podpore pri pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform in vseh sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

24.

zato predlaga, da vse države članice EU vzpostavijo teritorialne pakte, ki bi pripomogli k boljšemu poistovetenju s strategijo Evropa 2020 na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Ti pakti bi morali biti mehanizem podpore pri pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform in vseh sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020;

| 25. | se obvezuje, da bo vsako leto pred letnim pregledom rasti pripravil poročilo o spremljanju načina izvajanja strategije Evropa 2020 z vidika lokalnih in regionalnih oblasti EU. |
| --- | --- |

25.

se obvezuje, da bo vsako leto pred letnim pregledom rasti pripravil poročilo o spremljanju načina izvajanja strategije Evropa 2020 z vidika lokalnih in regionalnih oblasti EU.

A.   Pametna rast

ODBOR REGIJ

| 26. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti najpomembnejši akterji izvajanja Digitalne agende; si močno želi imeti aktivno vlogo pri uresničevanju glavnih količinsko določenih ciljev primerjalne ocene; z zanimanjem pričakuje prihodnje pobude na področjih elektronskih storitev v upravi in zdravstvu, širokopasovnega dostopa, socialne vključenosti in priključevanja podeželskih in odročnih območij, zaščite podatkov in digitalizacije kulturnih del; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti najpomembnejši akterji izvajanja Digitalne agende; si močno želi imeti aktivno vlogo pri uresničevanju glavnih količinsko določenih ciljev primerjalne ocene; z zanimanjem pričakuje prihodnje pobude na področjih elektronskih storitev v upravi in zdravstvu, širokopasovnega dostopa, socialne vključenosti in priključevanja podeželskih in odročnih območij, zaščite podatkov in digitalizacije kulturnih del;

| 27. | vztraja pri pomenu vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti na področju uresničevanja Unije za inovacije in usklajene industrijske politike, v skladu z obdobjem globalizacije, in se veseli možnosti, da bo v bližnji prihodnosti lahko oblikoval konkretne predloge; |
| --- | --- |

27.

vztraja pri pomenu vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti na področju uresničevanja Unije za inovacije in usklajene industrijske politike, v skladu z obdobjem globalizacije, in se veseli možnosti, da bo v bližnji prihodnosti lahko oblikoval konkretne predloge;

| 28. | izraža presenečenje, da zakonodajni predlog za osmi okvirni program Evropske unije za financiranje raziskav po letu 2013 ni bil vključen med strateške pobude Evropske komisije za leto 2011; izraža pripravljenost sodelovati pri usmerjevalnem dokumentu Evropske komisije, namenjenem pripravi osmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

28.

izraža presenečenje, da zakonodajni predlog za osmi okvirni program Evropske unije za financiranje raziskav po letu 2013 ni bil vključen med strateške pobude Evropske komisije za leto 2011; izraža pripravljenost sodelovati pri usmerjevalnem dokumentu Evropske komisije, namenjenem pripravi osmega okvirnega programa;

| 29. | poudarja, da so potrebni usklajeni ukrepi na vseh ravneh upravljanja v podporo malim in srednje velikim podjetjem (MSP), da bi okrepili povezanost med temeljnimi in uporabnimi raziskavami; pozdravlja ukrepe za uvedbo in podporo pobudam na področju ustvarjalnosti in inovativnosti; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so potrebni usklajeni ukrepi na vseh ravneh upravljanja v podporo malim in srednje velikim podjetjem (MSP), da bi okrepili povezanost med temeljnimi in uporabnimi raziskavami; pozdravlja ukrepe za uvedbo in podporo pobudam na področju ustvarjalnosti in inovativnosti;

| 30. | poudarja, da bo cilje pobude „Mladi in mobilnost“ mogoče doseči le v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami in združenji mladih; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bo cilje pobude „Mladi in mobilnost“ mogoče doseči le v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami in združenji mladih;

| 31. | pozdravlja namero Evropske komisije za vzpostavitev nove okrepljene agende za visoko šolstvo in se zavzema za njeno boljšo povezanost s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem na visoki ravni; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja namero Evropske komisije za vzpostavitev nove okrepljene agende za visoko šolstvo in se zavzema za njeno boljšo povezanost s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem na visoki ravni;

| 32. | meni, da je bistveno, da Evropska komisija predlaga pobudo „Nova znanja“ in se loti problema prezgodnjega opuščanja šolanja ter potrjevanja neformalnega in priložnostnega usposabljanja in izobraževanja; z zanimanjem pričakuje, da bo lahko preučil program „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“ in poudarja, da je treba poklicna usposabljanja in študijske programe prilagoditi, da bi se lahko pripravili na spremembe in se odzvali na potrebe delodajalcev. |
| --- | --- |

32.

meni, da je bistveno, da Evropska komisija predlaga pobudo „Nova znanja“ in se loti problema prezgodnjega opuščanja šolanja ter potrjevanja neformalnega in priložnostnega usposabljanja in izobraževanja; z zanimanjem pričakuje, da bo lahko preučil program „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“ in poudarja, da je treba poklicna usposabljanja in študijske programe prilagoditi, da bi se lahko pripravili na spremembe in se odzvali na potrebe delodajalcev.

B.   Vključujoča rast

ODBOR REGIJ

| 33. | namerava dejavno sodelovati v okviru evropske platforme proti revščini in zagotoviti vključenost lokalnih in regionalnih oblasti, da se tudi po evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti nadaljuje celosten in teritorialen pristop na tem področju; |
| --- | --- |

33.

namerava dejavno sodelovati v okviru evropske platforme proti revščini in zagotoviti vključenost lokalnih in regionalnih oblasti, da se tudi po evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti nadaljuje celosten in teritorialen pristop na tem področju;

| 34. | pozdravlja napoved Komisije, da bo leta 2011 objavila belo knjigo o pokojninah, ki bo omogočila nadaljnje sodelovanje med državami članicami; poziva, da vsak predlog na tem področju spremljajo ustrezne ocene vpliva na lokalne in regionalne oblasti, saj slednje predstavljajo večino delovnih mest v evropskem javnem sektorju in upravljajo sisteme dodatnega pokojninskega zavarovanja za svoje zaposlene; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja napoved Komisije, da bo leta 2011 objavila belo knjigo o pokojninah, ki bo omogočila nadaljnje sodelovanje med državami članicami; poziva, da vsak predlog na tem področju spremljajo ustrezne ocene vpliva na lokalne in regionalne oblasti, saj slednje predstavljajo večino delovnih mest v evropskem javnem sektorju in upravljajo sisteme dodatnega pokojninskega zavarovanja za svoje zaposlene;

| 35. | podpira namero Komisije, da leta 2011 predloži nov predlog direktive o delovnem času, ki bi obravnavala možnosti izvzetja („opt-out“) in dežuranja. Regionalne in lokalne oblasti morajo namreč kot delodajalci v javnem sektorju srednjeročno predvideti, kakšen vpliv bo imela prihodnja zakonodaja Skupnosti na upravljanje njihovih človeških virov; |
| --- | --- |

35.

podpira namero Komisije, da leta 2011 predloži nov predlog direktive o delovnem času, ki bi obravnavala možnosti izvzetja („opt-out“) in dežuranja. Regionalne in lokalne oblasti morajo namreč kot delodajalci v javnem sektorju srednjeročno predvideti, kakšen vpliv bo imela prihodnja zakonodaja Skupnosti na upravljanje njihovih človeških virov;

| 36. | pozdravlja namen Komisije, da v letu 2011 predloži zakonodajno pobudo v zvezi z napotitvijo delavcev, ki bo spremenila Direktivo 96/71/ES, da se zagotovita resnično spoštovanje pravic napotenih delavcev in enaka obravnava vseh delavcev na delovnem mestu in vseh podjetij, pa tudi, da se opredelijo obveznosti nacionalnih, regionalnih ali lokalnih oblasti ter podjetij; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja namen Komisije, da v letu 2011 predloži zakonodajno pobudo v zvezi z napotitvijo delavcev, ki bo spremenila Direktivo 96/71/ES, da se zagotovita resnično spoštovanje pravic napotenih delavcev in enaka obravnava vseh delavcev na delovnem mestu in vseh podjetij, pa tudi, da se opredelijo obveznosti nacionalnih, regionalnih ali lokalnih oblasti ter podjetij;

| 37. | poziva k vključitvi ciljev na področju zdravstva v strategijo Evropa 2020 z namenom doseči pameten in uravnotežen razvoj, ki lahko pripomore k boju proti socialni izključenosti; |
| --- | --- |

37.

poziva k vključitvi ciljev na področju zdravstva v strategijo Evropa 2020 z namenom doseči pameten in uravnotežen razvoj, ki lahko pripomore k boju proti socialni izključenosti;

| 38. | meni, da bi bile potrebne nadaljnje naložbe za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri zmanjševanju neenakosti na področju zdravstva v Evropi; Odbor priporoča uporabo „kazalnikov dobrega zdravja“ ali pristopov, ki priznavajo pomen zdravega načina življenja; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi bile potrebne nadaljnje naložbe za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri zmanjševanju neenakosti na področju zdravstva v Evropi; Odbor priporoča uporabo „kazalnikov dobrega zdravja“ ali pristopov, ki priznavajo pomen zdravega načina življenja;

| 39. | pozdravlja predlog Evropske komisije za izboljšanje varstva potrošnikov, s podpiranjem spodbujanjem skupinskih tožb (t. i. class actions) in spodbujanjem pobud za okrepitev dejanskega spoštovanja pravil o varstvu potrošnikov. |
| --- | --- |

39.

pozdravlja predlog Evropske komisije za izboljšanje varstva potrošnikov, s podpiranjem spodbujanjem skupinskih tožb (t. i. class actions) in spodbujanjem pobud za okrepitev dejanskega spoštovanja pravil o varstvu potrošnikov.

C.   Trajnostna rast

ODBOR REGIJ

| 40. | pričakuje, da bo pobuda Evropa, gospodarna z viri v okviru strategije Evropa 2020 razvila sektorske politike na podlagi dolgoročnega trajnostnega okvira, katerega cilj je prekiniti vez med gospodarsko rastjo in porabo virov ter njenim okoljskim vplivom, hkrati pa s spodbujanjem ekoloških inovacij tudi okrepiti konkurenčnost Evrope; |
| --- | --- |

40.

pričakuje, da bo pobuda Evropa, gospodarna z viri v okviru strategije Evropa 2020 razvila sektorske politike na podlagi dolgoročnega trajnostnega okvira, katerega cilj je prekiniti vez med gospodarsko rastjo in porabo virov ter njenim okoljskim vplivom, hkrati pa s spodbujanjem ekoloških inovacij tudi okrepiti konkurenčnost Evrope;

| 41. | je odločen spremljati svoje prejšnje politično delo v zvezi z lokalno in regionalno razsežnostjo energetske strategije EU za obdobje 2011–2020; |
| --- | --- |

41.

je odločen spremljati svoje prejšnje politično delo v zvezi z lokalno in regionalno razsežnostjo energetske strategije EU za obdobje 2011–2020;

| 42. | se zavezuje, da bo prispeval k pripravam EU na svetovni vrh o okolju Rio+20 v okviru OZN s podpiranjem novih političnih zavez; |
| --- | --- |

42.

se zavezuje, da bo prispeval k pripravam EU na svetovni vrh o okolju Rio+20 v okviru OZN s podpiranjem novih političnih zavez;

| 43. | poziva Komisijo, naj biotsko raznovrstnost vključi v sektorske politike in najde rešitev za nepopolno izkoriščanje sredstev iz strukturnih skladov na tem področju; se zavezuje k spremljanju 10. konference pogodbenic (COP 10) Konvencije o biološki raznovrstnosti, zlasti spodbujanjem izvajanja sklepa COP 10, tj. akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost, namenjenega za podnacionalne ravni upravljanja, mesta in druge lokalne oblasti (2011–2020) v okviru nove politike in strategije EU za biotsko raznovrstnost po letu 2010; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj biotsko raznovrstnost vključi v sektorske politike in najde rešitev za nepopolno izkoriščanje sredstev iz strukturnih skladov na tem področju; se zavezuje k spremljanju 10. konference pogodbenic (COP 10) Konvencije o biološki raznovrstnosti, zlasti spodbujanjem izvajanja sklepa COP 10, tj. akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost, namenjenega za podnacionalne ravni upravljanja, mesta in druge lokalne oblasti (2011–2020) v okviru nove politike in strategije EU za biotsko raznovrstnost po letu 2010;

| 44. | v celoti podpira namero EU, da spregovori z enotnim glasom in prevzame vodilno vlogo v svetovnih pogajanjih o podnebnih spremembah za dosego mednarodno zavezujočih in merljivih ciljev za zmanjšanje toplogrednih plinov; v zvezi s tem podpira poziv, ki ga je Evropski parlament izrazil v resoluciji z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu, da je treba v interesu prihodnje trajnostne rasti Evropske unije (2) sprejeti cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 30 % do leta 2020 v primerjavi z ravnjo iz leta 1990; |
| --- | --- |

44.

v celoti podpira namero EU, da spregovori z enotnim glasom in prevzame vodilno vlogo v svetovnih pogajanjih o podnebnih spremembah za dosego mednarodno zavezujočih in merljivih ciljev za zmanjšanje toplogrednih plinov; v zvezi s tem podpira poziv, ki ga je Evropski parlament izrazil v resoluciji z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu, da je treba v interesu prihodnje trajnostne rasti Evropske unije (2) sprejeti cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 30 % do leta 2020 v primerjavi z ravnjo iz leta 1990;

| 45. | poziva k večji usmeritvi proračuna in večletnega finančnega okvira EU v izkoriščanje celotnega potenciala lokalnih in regionalnih prizadevanj na področju blaženja podnebnih sprememb ter v povečanje podpore za srednjeročne in dolgoročne naložbe v lokalne in regionalne projekte varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti, zlasti v okviru Konvencije županov. |
| --- | --- |

45.

poziva k večji usmeritvi proračuna in večletnega finančnega okvira EU v izkoriščanje celotnega potenciala lokalnih in regionalnih prizadevanj na področju blaženja podnebnih sprememb ter v povečanje podpore za srednjeročne in dolgoročne naložbe v lokalne in regionalne projekte varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti, zlasti v okviru Konvencije županov.

VI.   IZKORIŠČANJE MOŽNOSTI, KI JIH PONUJA ENOTNI TRG

ODBOR REGIJ

| 46. | pozdravlja akt o enotnem trgu za socialno tržno gospodarstvo in zlasti zagon državljanske in socialne razsežnosti enotnega trga; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja akt o enotnem trgu za socialno tržno gospodarstvo in zlasti zagon državljanske in socialne razsežnosti enotnega trga;

| 47. | priznava potrebo po uvedbi horizontalne socialne klavzule, ki zakonodaji na področju enotnega trga omogoča upoštevanje zahtev v zvezi s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustreznega socialnega varstva, bojem proti socialni izključenosti, visoko ravnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem zdravja ljudi in ki nikakor ne omejuje uveljavljanja temeljnih pravic, priznanih v državah članicah in pogodbah EU; |
| --- | --- |

47.

priznava potrebo po uvedbi horizontalne socialne klavzule, ki zakonodaji na področju enotnega trga omogoča upoštevanje zahtev v zvezi s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustreznega socialnega varstva, bojem proti socialni izključenosti, visoko ravnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem zdravja ljudi in ki nikakor ne omejuje uveljavljanja temeljnih pravic, priznanih v državah članicah in pogodbah EU;

| 48. | pozdravlja pripravljenost Komisije, da okrepi dejavnosti podjetij zunaj svojih meja, tako da odpravi upravne in davčne ovire in zagotovi vzajemno priznavanje elektronske identifikacije in elektronskega overjanja po vsej EU, ter izboljša dostop do blaga in storitev na spletu; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja pripravljenost Komisije, da okrepi dejavnosti podjetij zunaj svojih meja, tako da odpravi upravne in davčne ovire in zagotovi vzajemno priznavanje elektronske identifikacije in elektronskega overjanja po vsej EU, ter izboljša dostop do blaga in storitev na spletu;

| 49. | se veseli posodobitve režima, ki se uporablja za storitve splošnega gospodarskega pomena in državno pomoč in ki bi med drugim razširil obseg za oprostitev priglasitve državne pomoči na področju socialnih storitev splošnega pomena, in pričakuje, da bo posodobljeni režim izpolnjeval zahteve lokalne samouprave in subsidiarnosti, kakor je določeno v Protokolu št. 26 Pogodbe o delovanju EU (PDEU); poziva Komisijo k zagotovitvi skladnosti med to posodobitvijo in napovedanim Sporočilom o kakovostnem okviru za storitve splošnega pomena ter Komisijo poziva, naj premisli o tem, da bi slednjega objavila leta 2011, tj. prej kot načrtovano; |
| --- | --- |

49.

se veseli posodobitve režima, ki se uporablja za storitve splošnega gospodarskega pomena in državno pomoč in ki bi med drugim razširil obseg za oprostitev priglasitve državne pomoči na področju socialnih storitev splošnega pomena, in pričakuje, da bo posodobljeni režim izpolnjeval zahteve lokalne samouprave in subsidiarnosti, kakor je določeno v Protokolu št. 26 Pogodbe o delovanju EU (PDEU); poziva Komisijo k zagotovitvi skladnosti med to posodobitvijo in napovedanim Sporočilom o kakovostnem okviru za storitve splošnega pomena ter Komisijo poziva, naj premisli o tem, da bi slednjega objavila leta 2011, tj. prej kot načrtovano;

| 50. | v tem smislu poziva Komisijo, da določi ambiciozno evropsko agendo o socialnih stanovanjih, ki bi lahko okrepila njeno vlogo v politikah socialnega vključevanja v okviru naslednje generacije strukturnih skladov, in da potrdi, da je treba naloge javnih služb na področju socialnih stanovanj opredeliti na ravni držav članic; |
| --- | --- |

50.

v tem smislu poziva Komisijo, da določi ambiciozno evropsko agendo o socialnih stanovanjih, ki bi lahko okrepila njeno vlogo v politikah socialnega vključevanja v okviru naslednje generacije strukturnih skladov, in da potrdi, da je treba naloge javnih služb na področju socialnih stanovanj opredeliti na ravni držav članic;

| 51. | bo dejavno sodeloval v razpravi, ki se je začela na podlagi bele knjige o prihodnosti prometa; podpira razvoj okolju prijaznejšega prometa; pozdravlja revizijo smernic TEN-T in zahteva, da se zanje zagotovijo zadostna proračunska sredstva v okviru finančnih perspektiv za obdobje po letu 2013; |
| --- | --- |

51.

bo dejavno sodeloval v razpravi, ki se je začela na podlagi bele knjige o prihodnosti prometa; podpira razvoj okolju prijaznejšega prometa; pozdravlja revizijo smernic TEN-T in zahteva, da se zanje zagotovijo zadostna proračunska sredstva v okviru finančnih perspektiv za obdobje po letu 2013;

| 52. | se ponovno zavezuje k izboljšanju mobilnosti v evropskih mestih in zahteva, da se omogoči izvajanje akcijskega načrta o mobilnosti v mestih s pomočjo finančne podpore Evropske unije. |
| --- | --- |

52.

se ponovno zavezuje k izboljšanju mobilnosti v evropskih mestih in zahteva, da se omogoči izvajanje akcijskega načrta o mobilnosti v mestih s pomočjo finančne podpore Evropske unije.

VII.   KMETIJSTVO IN RIBIŠTVO

ODBOR REGIJ

| 53. | poziva k skupni kmetijski politiki (SKP), ki bi bila prenovljena na podlagi jasnih smernic, imela dolgoročno perspektivo in potrebna finančna sredstva; |
| --- | --- |

53.

poziva k skupni kmetijski politiki (SKP), ki bi bila prenovljena na podlagi jasnih smernic, imela dolgoročno perspektivo in potrebna finančna sredstva;

| 54. | poziva k temu, da se politiki razvoja podeželja nameni več proračunskih sredstev in se jo bolj poveže s kohezijsko politiko, da se zagotovi usklajenost istovrstnih ukrepov na posameznem območju ter izpolnjevanje kohezijskih ciljev; |
| --- | --- |

54.

poziva k temu, da se politiki razvoja podeželja nameni več proračunskih sredstev in se jo bolj poveže s kohezijsko politiko, da se zagotovi usklajenost istovrstnih ukrepov na posameznem območju ter izpolnjevanje kohezijskih ciljev;

| 55. | meni, da mora SKP po letu 2013 podporo znova uravnotežiti tako, da bo močneje spodbujala zaposlovanje in ohranjanje kmetovanja na ranljivih območjih. Prenovljena SKP mora ukiniti vsakršno nepravično obravnavo, ko gre za vrste podpore različnim tipom proizvodnje in ozemljem; zato priporoča odpravo zgodovinskih referenc, vendar nasprotuje vsakršnim poskusom radikalne reforme, ki bi pomenila ukinitev dohodkovne podpore ali pa večine intervencijskih ukrepov na trgih; |
| --- | --- |

55.

meni, da mora SKP po letu 2013 podporo znova uravnotežiti tako, da bo močneje spodbujala zaposlovanje in ohranjanje kmetovanja na ranljivih območjih. Prenovljena SKP mora ukiniti vsakršno nepravično obravnavo, ko gre za vrste podpore različnim tipom proizvodnje in ozemljem; zato priporoča odpravo zgodovinskih referenc, vendar nasprotuje vsakršnim poskusom radikalne reforme, ki bi pomenila ukinitev dohodkovne podpore ali pa večine intervencijskih ukrepov na trgih;

| 56. | je mnenja, da regije ne morejo sprejeti samo vloge sofinancerja, ne da bi bile vključene v odločanje o usmeritvah ter načinih izvajanja in upravljanja; |
| --- | --- |

56.

je mnenja, da regije ne morejo sprejeti samo vloge sofinancerja, ne da bi bile vključene v odločanje o usmeritvah ter načinih izvajanja in upravljanja;

| 57. | podpira pripravljenost Evropske komisije, da kot sestavni del celovite pomorske politike uvede novo skupno ribiško politiko, ki bo zagotovila trajnost ribjih staležev in možnosti preživljanja evropskih obalnih skupnosti; pozdravlja izraženo podporo predlogu Odbora za združitev vseh virov, namenjenih ribištvu, akvakulturi in celostni pomorski politiki, v en sam instrument; |
| --- | --- |

57.

podpira pripravljenost Evropske komisije, da kot sestavni del celovite pomorske politike uvede novo skupno ribiško politiko, ki bo zagotovila trajnost ribjih staležev in možnosti preživljanja evropskih obalnih skupnosti; pozdravlja izraženo podporo predlogu Odbora za združitev vseh virov, namenjenih ribištvu, akvakulturi in celostni pomorski politiki, v en sam instrument;

VIII.   PRIZADEVANJA ZA KORISTI ZA DRŽAVLJANE: SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA

ODBOR REGIJ

| 58. | verjame, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri uresničevanju akcijskega načrta izvajanja stockholmskega programa in poziva k temu, da se temeljne pravice upoštevajo kot vodilna načela pri snovanju vseh ukrepov in zakonodaje na tem področju; |
| --- | --- |

58.

verjame, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri uresničevanju akcijskega načrta izvajanja stockholmskega programa in poziva k temu, da se temeljne pravice upoštevajo kot vodilna načela pri snovanju vseh ukrepov in zakonodaje na tem področju;

| 59. | se zavezuje, da bo sodeloval z drugimi institucijami in agencijami EU, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bi državljanstvu Unije dali praktičen pomen in okrepili čut za evropsko identiteto ne le s pomočjo bogate kulturne in jezikovne raznolikosti ter regionalne kulturne dediščine in tradicij v Evropi, temveč tudi z aktivnejšo in večjo demokratično udeležbo državljanov Unije v njihovih regionalnih in lokalnih skupnostih; |
| --- | --- |

59.

se zavezuje, da bo sodeloval z drugimi institucijami in agencijami EU, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bi državljanstvu Unije dali praktičen pomen in okrepili čut za evropsko identiteto ne le s pomočjo bogate kulturne in jezikovne raznolikosti ter regionalne kulturne dediščine in tradicij v Evropi, temveč tudi z aktivnejšo in večjo demokratično udeležbo državljanov Unije v njihovih regionalnih in lokalnih skupnostih;

| 60. | trdno verjame v EU, ki je odprta svetu, in zato podpira prizadevanja za nadaljnji razvoj celovite politike priseljevanja in azila v Evropi, ki temelji na spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin pri odzivanju na nezakonito priseljevanje ter poudarja solidarnost; izpostavlja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri obvladovanju migracijskih tokov in vključevanju priseljencev; |
| --- | --- |

60.

trdno verjame v EU, ki je odprta svetu, in zato podpira prizadevanja za nadaljnji razvoj celovite politike priseljevanja in azila v Evropi, ki temelji na spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin pri odzivanju na nezakonito priseljevanje ter poudarja solidarnost; izpostavlja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri obvladovanju migracijskih tokov in vključevanju priseljencev;

| 61. | podpira nadaljnji razvoj trdnega okvira na področju tako materialnega kot postopkovnega civilnega in kazenskega prava. |
| --- | --- |

61.

podpira nadaljnji razvoj trdnega okvira na področju tako materialnega kot postopkovnega civilnega in kazenskega prava.

IX.   EVROPA V SVETU

ODBOR REGIJ

| 62. | priznava odločilni prispevek evropske sosedske politike k politični stabilnosti in gospodarskemu razvoju v državah partnericah in si bo prizadeval krepiti njeno podnacionalno razsežnost, zlasti v okviru pregleda politike, ki bo opravljen v letu 2011; ponovno izpostavlja potrebo po okrepitvi čezmejnega, medregionalnega in teritorialnega sodelovanja ter tudi po vzpostavljanju institucij na lokalni in regionalni ravni v državah partnericah; |
| --- | --- |

62.

priznava odločilni prispevek evropske sosedske politike k politični stabilnosti in gospodarskemu razvoju v državah partnericah in si bo prizadeval krepiti njeno podnacionalno razsežnost, zlasti v okviru pregleda politike, ki bo opravljen v letu 2011; ponovno izpostavlja potrebo po okrepitvi čezmejnega, medregionalnega in teritorialnega sodelovanja ter tudi po vzpostavljanju institucij na lokalni in regionalni ravni v državah partnericah;

| 63. | verjame, da je uspeh Unije za Sredozemlje v veliki meri odvisen od vključenosti regij in mest ter zato poziva, da se Evro-sredozemski skupščini lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) zagotovi pomembnejša vloga pri spodbujanju izmenjave primerov najboljše prakse in uvajanju novih projektov sodelovanja; |
| --- | --- |

63.

verjame, da je uspeh Unije za Sredozemlje v veliki meri odvisen od vključenosti regij in mest ter zato poziva, da se Evro-sredozemski skupščini lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) zagotovi pomembnejša vloga pri spodbujanju izmenjave primerov najboljše prakse in uvajanju novih projektov sodelovanja;

| 64. | ponovno izraža podporo razvoju teritorialne in podnacionalne razsežnosti vzhodnega partnerstva, zato napoveduje organizacijo konference regionalnih in lokalnih oblasti vzhodnega partnerstva in EU v prvi polovici leta 2011; |
| --- | --- |

64.

ponovno izraža podporo razvoju teritorialne in podnacionalne razsežnosti vzhodnega partnerstva, zato napoveduje organizacijo konference regionalnih in lokalnih oblasti vzhodnega partnerstva in EU v prvi polovici leta 2011;

| 65. | še naprej spremlja proces širitve Unije in se osredotoča na položaj lokalnih in regionalnih oblasti tako v državah kandidatkah kot v potencialnih državah kandidatkah. Posebne delovne skupine in skupni posvetovalni odbori bodo nadaljevali z delom na tem področju, preučila pa se bo tudi ustanovitev skupnih posvetovalnih odborov s Črno goro; Albanijo ali Srbijo, ko bodo pridobile status kandidatke; |
| --- | --- |

65.

še naprej spremlja proces širitve Unije in se osredotoča na položaj lokalnih in regionalnih oblasti tako v državah kandidatkah kot v potencialnih državah kandidatkah. Posebne delovne skupine in skupni posvetovalni odbori bodo nadaljevali z delom na tem področju, preučila pa se bo tudi ustanovitev skupnih posvetovalnih odborov s Črno goro; Albanijo ali Srbijo, ko bodo pridobile status kandidatke;

| 66. | ponovno izraža podporo razvojnim ciljem tisočletja; želi, da bi revizija evropske razvojne politike in evropsko soglasje sledili usmeritvi, določeni v sporočilu Lokalne skupnosti: akterji razvoja, ki poudarja pomen, vlogo in dodano vrednost teh oblasti v okviru omenjenih področij in politik; OR bo za spodbujanje izmenjav in omogočanje foruma za politično izražanje lokalnih in regionalnih oblasti na področju razvojnega sodelovanja skupaj z Evropsko komisijo v drugo organiziral dneve decentraliziranega sodelovanja, vzpostavil pa bo tudi portal decentraliziranega sodelovanja. |
| --- | --- |

66.

ponovno izraža podporo razvojnim ciljem tisočletja; želi, da bi revizija evropske razvojne politike in evropsko soglasje sledili usmeritvi, določeni v sporočilu Lokalne skupnosti: akterji razvoja, ki poudarja pomen, vlogo in dodano vrednost teh oblasti v okviru omenjenih področij in politik; OR bo za spodbujanje izmenjav in omogočanje foruma za politično izražanje lokalnih in regionalnih oblasti na področju razvojnega sodelovanja skupaj z Evropsko komisijo v drugo organiziral dneve decentraliziranega sodelovanja, vzpostavil pa bo tudi portal decentraliziranega sodelovanja.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Glej točko 60 resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo).

1

(2)  Glej točko 16 Resolucije P7_TA-PROV(2010)0442.

2

---

MNENJA

Odbor regij

87. plenarno zasedanje 1. in 2. decembra 2010

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/6

---

Predhodno mnenje Odbora regij – Energetski akcijski načrt EU za obdobje 2011–2020

2011/C 42/02

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija v sporočilu Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo poudarila vlogo občin kot pomembnega akterja za razvoj inovativnih celostnih energetskih rešitev na lokalni ravni. Odbor predvsem ceni prizadevanja Evropske komisije za okrepitev pobud, kot je Konvencija županov, vendar izraža obžalovanje, da v sporočilu ni jasno omenjena pomembna vloga regij; |
| --- | --- |

—

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija v sporočilu Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo poudarila vlogo občin kot pomembnega akterja za razvoj inovativnih celostnih energetskih rešitev na lokalni ravni. Odbor predvsem ceni prizadevanja Evropske komisije za okrepitev pobud, kot je Konvencija županov, vendar izraža obžalovanje, da v sporočilu ni jasno omenjena pomembna vloga regij;

| — | po eni strani opaža, da so zahteve glede prispevka lokalnih in regionalnih oblasti k doseganju ciljev energetske politike EU, ki so opredeljene v sporočilu Energija 2020, precej visoke, po drugi strani pa obžaluje, da ni novih obveznosti v zvezi s financiranjem in podporo lokalnih in regionalnih naložb v trajnostno energijo; |
| --- | --- |

—

po eni strani opaža, da so zahteve glede prispevka lokalnih in regionalnih oblasti k doseganju ciljev energetske politike EU, ki so opredeljene v sporočilu Energija 2020, precej visoke, po drugi strani pa obžaluje, da ni novih obveznosti v zvezi s financiranjem in podporo lokalnih in regionalnih naložb v trajnostno energijo;

| — | se zavzema za to, da bi imelo zmanjšanje potreb po energiji absolutno prednost, in vztraja, tako kot Evropski parlament v svoji resoluciji junija 2010 o strategiji Evropa 2020, da se določi zavezujoč cilj zmanjšanja porabe energije za 20 % do leta 2020. Pri tem bo treba jasno opredeliti različne ravni ukrepanja, da bi zagotovili zavezanost k ukrepom ter njihovo splošno usklajenost in združljivost; |
| --- | --- |

—

se zavzema za to, da bi imelo zmanjšanje potreb po energiji absolutno prednost, in vztraja, tako kot Evropski parlament v svoji resoluciji junija 2010 o strategiji Evropa 2020, da se določi zavezujoč cilj zmanjšanja porabe energije za 20 % do leta 2020. Pri tem bo treba jasno opredeliti različne ravni ukrepanja, da bi zagotovili zavezanost k ukrepom ter njihovo splošno usklajenost in združljivost;

| — | se zavzema za to, da bi energetsko politiko v proračunu EU uvrstili med najpomembnejše prednostne naloge, s čimer bi lahko prejela večji delež sredstev, ki so na voljo v okviru kohezijske politike. Prednostni red konkretne uporabe strukturnih sredstev je treba določiti na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

se zavzema za to, da bi energetsko politiko v proračunu EU uvrstili med najpomembnejše prednostne naloge, s čimer bi lahko prejela večji delež sredstev, ki so na voljo v okviru kohezijske politike. Prednostni red konkretne uporabe strukturnih sredstev je treba določiti na lokalni in regionalni ravni.

| Poročevalec | : | Michel Lebrun (BE/EPP), član parlamenta francoske skupnosti |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Michel Lebrun (BE/EPP), član parlamenta francoske skupnosti

ODBOR REGIJ

| 1. | opozarja institucije Evropske unije, da je treba prebivalstvu držav članic zagotoviti zanesljiv, cenovno dostopen in trajnosten dostop do energije. V tej povezavi lahko energetska politika občutno prispeva k temu, da bo v Evropi poraba energije in virov učinkovitejša ter ne bo prišlo do njihovega izčrpanja, da bodo emisije CO2 nižje ter da bo Evropa v okviru nove strategije Evropa 2020 za delovna mesta in rast varnejša in konkurenčnejša; (1) |
| --- | --- |

1.

opozarja institucije Evropske unije, da je treba prebivalstvu držav članic zagotoviti zanesljiv, cenovno dostopen in trajnosten dostop do energije. V tej povezavi lahko energetska politika občutno prispeva k temu, da bo v Evropi poraba energije in virov učinkovitejša ter ne bo prišlo do njihovega izčrpanja, da bodo emisije CO2 nižje ter da bo Evropa v okviru nove strategije Evropa 2020 za delovna mesta in rast varnejša in konkurenčnejša; (1)

| 2. | znova potrjuje, da so za doseganje teh ciljev nujni ukrepi na lokalni in regionalni ravni. Evropska komisija in Evropski parlament sta že jasno priznala bistveno vlogo regij in mest pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

2.

znova potrjuje, da so za doseganje teh ciljev nujni ukrepi na lokalni in regionalni ravni. Evropska komisija in Evropski parlament sta že jasno priznala bistveno vlogo regij in mest pri doseganju teh ciljev;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija v sporočilu Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo poudarila vlogo občin kot pomembnega akterja za razvoj inovativnih celostnih energetskih rešitev na lokalni ravni. Odbor predvsem ceni prizadevanja Evropske komisije za okrepitev pobud, kot je Konvencija županov, vendar izraža obžalovanje, da v sporočilu ni jasno omenjena pomembna vloga regij; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija v sporočilu Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo poudarila vlogo občin kot pomembnega akterja za razvoj inovativnih celostnih energetskih rešitev na lokalni ravni. Odbor predvsem ceni prizadevanja Evropske komisije za okrepitev pobud, kot je Konvencija županov, vendar izraža obžalovanje, da v sporočilu ni jasno omenjena pomembna vloga regij;

| 4. | poudarja, da so promet, stanovanjski in javni objekti ter infrastruktura javne razsvetljave in druga javna infrastruktura, ki jih lokalne in regionalne oblasti načrtujejo ter so za njih pristojne, področja, na katerih je mogoče v velikem obsegu zmanjšati emisije CO2, zmanjševati porabo in varčevati z energijo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so promet, stanovanjski in javni objekti ter infrastruktura javne razsvetljave in druga javna infrastruktura, ki jih lokalne in regionalne oblasti načrtujejo ter so za njih pristojne, področja, na katerih je mogoče v velikem obsegu zmanjšati emisije CO2, zmanjševati porabo in varčevati z energijo;

| 5. | se zato zavzema, da bi prihodnji razvoj evropske energetske politike spodbujal učinkovito usklajevanje držav članic in Komisije na nacionalni, regionalni in evropski ravni. V tej politiki bi morali biti že od začetka upoštevani regulatorni in finančni vidiki ter vlaganja v fizični in človeški kapital, potrebna za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

5.

se zato zavzema, da bi prihodnji razvoj evropske energetske politike spodbujal učinkovito usklajevanje držav članic in Komisije na nacionalni, regionalni in evropski ravni. V tej politiki bi morali biti že od začetka upoštevani regulatorni in finančni vidiki ter vlaganja v fizični in človeški kapital, potrebna za njeno izvajanje;

| 6. | poudarja pomen krepitve instrumentov, ki podpirajo razvoj obnovljivih virov energije ter rešitev za doseganje energetske učinkovitosti in zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni. V ta namen bi bilo treba predvideti zadostna finančna sredstva, ki bi bila dostopna lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen krepitve instrumentov, ki podpirajo razvoj obnovljivih virov energije ter rešitev za doseganje energetske učinkovitosti in zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni. V ta namen bi bilo treba predvideti zadostna finančna sredstva, ki bi bila dostopna lokalnim in regionalnim oblastem;

| 7. | po eni strani opaža, da so zahteve glede prispevka lokalnih in regionalnih oblasti k doseganju ciljev energetske politike EU, ki so opredeljene v sporočilu Energija 2020, precej visoke, po drugi strani pa obžaluje, da ni novih obveznosti v zvezi s financiranjem in podporo lokalnih in regionalnih naložb v trajnostno energijo; |
| --- | --- |

7.

po eni strani opaža, da so zahteve glede prispevka lokalnih in regionalnih oblasti k doseganju ciljev energetske politike EU, ki so opredeljene v sporočilu Energija 2020, precej visoke, po drugi strani pa obžaluje, da ni novih obveznosti v zvezi s financiranjem in podporo lokalnih in regionalnih naložb v trajnostno energijo;

| 8. | se zavzema za prilagoditev financiranja Unije tako, da bi bili na prvem mestu ukrepi, ki spodbujajo razvoj načinov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov in izboljšanje energetske učinkovitosti. Lokalnim oblastem in regijam, ki želijo vlagati v programe in ukrepe za energetsko učinkovitost, spodbujati uporabo obnovljivih virov energije in zmanjšati emisije CO2, bi bilo treba olajšati dostop do posojil Evropske investicijske banke. Poleg tega bi bilo treba ustanoviti sklad za naložbe v energijo, v katerem bi se zbirala sredstva, pridobljena z uvedbo novega vseevropskega davka na ogljik za največje povzročitelje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

8.

se zavzema za prilagoditev financiranja Unije tako, da bi bili na prvem mestu ukrepi, ki spodbujajo razvoj načinov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov in izboljšanje energetske učinkovitosti. Lokalnim oblastem in regijam, ki želijo vlagati v programe in ukrepe za energetsko učinkovitost, spodbujati uporabo obnovljivih virov energije in zmanjšati emisije CO2, bi bilo treba olajšati dostop do posojil Evropske investicijske banke. Poleg tega bi bilo treba ustanoviti sklad za naložbe v energijo, v katerem bi se zbirala sredstva, pridobljena z uvedbo novega vseevropskega davka na ogljik za največje povzročitelje emisij toplogrednih plinov.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Ključna sporočila

ODBOR REGIJ

| 9. | pozdravlja poziv Evropske komisije, naj se Odbor regij izreče o vlogi regij pri novi energetski politiki in novem energetskem akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja poziv Evropske komisije, naj se Odbor regij izreče o vlogi regij pri novi energetski politiki in novem energetskem akcijskem načrtu;

| 10. | poudarja pomen priprave ambiciozne in inovativne evropske energetske strategije, ki bo Evropski uniji omogočila, da postane vodilna tehnološka sila tako na področju energetske učinkovitosti kot tudi izkoriščanja energije iz obnovljivih virov; ta strategija mora povezovati zanesljivost oskrbe (zaradi katere je diverzifikacija bistvenega pomena), zmanjševanje porabe, cenovno dostopnost in varovanje okolja. Zanesljivost oskrbe z energijo in boj proti podnebnim spremembam morata biti nujno obravnavana skupaj. Nujno je, da je za najrevnejše državljane, ki pogosto porabijo velik del dohodka za ogrevanje, hlajenje, osvetljavo in aparate, cena energije dostopna in da so programi zagotavljanja energetske učinkovitosti na prvem mestu namenjeni tistim, ki jih najbolj potrebujejo; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen priprave ambiciozne in inovativne evropske energetske strategije, ki bo Evropski uniji omogočila, da postane vodilna tehnološka sila tako na področju energetske učinkovitosti kot tudi izkoriščanja energije iz obnovljivih virov; ta strategija mora povezovati zanesljivost oskrbe (zaradi katere je diverzifikacija bistvenega pomena), zmanjševanje porabe, cenovno dostopnost in varovanje okolja. Zanesljivost oskrbe z energijo in boj proti podnebnim spremembam morata biti nujno obravnavana skupaj. Nujno je, da je za najrevnejše državljane, ki pogosto porabijo velik del dohodka za ogrevanje, hlajenje, osvetljavo in aparate, cena energije dostopna in da so programi zagotavljanja energetske učinkovitosti na prvem mestu namenjeni tistim, ki jih najbolj potrebujejo;

| 11. | se zavzema, da bi imelo zmanjšanje potreb po energiji absolutno prednost in da bi krepitev politik na tem področju potekala na vseh ravneh. Vztraja, tako kot Evropski parlament v svoji resoluciji junija 2010 o strategiji Evropa 2020, da se določi zavezujoč cilj zmanjšanja porabe energije za 20 % do leta 2020, da bi dosegli resnično zmanjšanje porabe energije. Pri tem bo treba jasno opredeliti različne ravni ukrepanja, da bi zagotovili zavezanost k ukrepom ter njihovo splošno usklajenost in združljivost; |
| --- | --- |

11.

se zavzema, da bi imelo zmanjšanje potreb po energiji absolutno prednost in da bi krepitev politik na tem področju potekala na vseh ravneh. Vztraja, tako kot Evropski parlament v svoji resoluciji junija 2010 o strategiji Evropa 2020, da se določi zavezujoč cilj zmanjšanja porabe energije za 20 % do leta 2020, da bi dosegli resnično zmanjšanje porabe energije. Pri tem bo treba jasno opredeliti različne ravni ukrepanja, da bi zagotovili zavezanost k ukrepom ter njihovo splošno usklajenost in združljivost;

| 12. | meni, da si bo lahko Evropska unija trajnostno, učinkovito, raznoliko in konkurenčno mešanico energetskih virov zagotovila le z večjimi materialnimi in finančnimi vložki v raziskave in tehnološke inovacije na področju energetske učinkovitosti, razvoja energije iz obnovljivih virov ter obdelave in recikliranja energetskih odpadkov; |
| --- | --- |

12.

meni, da si bo lahko Evropska unija trajnostno, učinkovito, raznoliko in konkurenčno mešanico energetskih virov zagotovila le z večjimi materialnimi in finančnimi vložki v raziskave in tehnološke inovacije na področju energetske učinkovitosti, razvoja energije iz obnovljivih virov ter obdelave in recikliranja energetskih odpadkov;

| 13. | podpira politične usmeritve druge Barrosove Komisije, v skladu s katerimi bodo zanesljiva oskrba z energijo in dobre medsebojne povezave odločilne za prihodnjo rast, vendar obžaluje pomanjkanje vizije te Komisije, ki si prizadeva za gospodarstvo, temelječe na zaposlovanju, ob tem pa premalo pozornosti namenja vlogi regij in obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

13.

podpira politične usmeritve druge Barrosove Komisije, v skladu s katerimi bodo zanesljiva oskrba z energijo in dobre medsebojne povezave odločilne za prihodnjo rast, vendar obžaluje pomanjkanje vizije te Komisije, ki si prizadeva za gospodarstvo, temelječe na zaposlovanju, ob tem pa premalo pozornosti namenja vlogi regij in obnovljivih virov energije;

| 14. | pozdravlja projekt Komisije, katerega namen je celotnemu evropskemu ozemlju zagotoviti novo plinovodno in električno nadomrežje, ki bo povezovalo tradicionalne in obnovljive vire energije ter bi moralo izpolnjevati tudi dvojni cilj zanesljive oskrbe držav Unije z energijo in nujnega zmanjšanja emisij v okviru boja proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja projekt Komisije, katerega namen je celotnemu evropskemu ozemlju zagotoviti novo plinovodno in električno nadomrežje, ki bo povezovalo tradicionalne in obnovljive vire energije ter bi moralo izpolnjevati tudi dvojni cilj zanesljive oskrbe držav Unije z energijo in nujnega zmanjšanja emisij v okviru boja proti podnebnim spremembam;

| 15. | vztraja, da je pri vodenju zunanje energetske politike nujna solidarnost med državami članicami; |
| --- | --- |

15.

vztraja, da je pri vodenju zunanje energetske politike nujna solidarnost med državami članicami;

| 16. | poziva evropske institucije, naj si prizadevajo za bolj uravnoteženo razmerje med notranjo in zunanjo razsežnostjo energetske oskrbe EU, in sicer tako, da bodo bolj spodbujale raziskave in doseganje energetske učinkovitosti kot pa vlaganja v nove načine prenosa fosilnih goriv iz tretjih držav; |
| --- | --- |

16.

poziva evropske institucije, naj si prizadevajo za bolj uravnoteženo razmerje med notranjo in zunanjo razsežnostjo energetske oskrbe EU, in sicer tako, da bodo bolj spodbujale raziskave in doseganje energetske učinkovitosti kot pa vlaganja v nove načine prenosa fosilnih goriv iz tretjih držav;

| 17. | opozarja, da mora dokončno oblikovanje notranjega trga plina in elektrike, vključno z razvojem medsebojnih povezav, ostati osrednji element energetske politike Evropske unije. Kljub temu priznava, da bi morale v trenutnih gospodarskih razmerah banke in druge finančne institucije zahtevati, da so inovativni projekti manj tvegani in da nacionalne vlade, organi EU ali sklad za vlaganja v energetiko jamčijo za dolžniško financiranje, če naj energetska podjetja v naslednjih 20 letih dejansko vložijo bilijon eurov v nove proizvodne tehnologije in infrastrukturo ter tako zagotovijo nemoteno energetsko oskrbo in hkrati preidejo na nizkoogljične energetske vire. Takšna vlaganja bi ustvarila več tisoč kvalificiranih delovnih mest in povečala globalno konkurenčno prednost evropskih podjetij; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da mora dokončno oblikovanje notranjega trga plina in elektrike, vključno z razvojem medsebojnih povezav, ostati osrednji element energetske politike Evropske unije. Kljub temu priznava, da bi morale v trenutnih gospodarskih razmerah banke in druge finančne institucije zahtevati, da so inovativni projekti manj tvegani in da nacionalne vlade, organi EU ali sklad za vlaganja v energetiko jamčijo za dolžniško financiranje, če naj energetska podjetja v naslednjih 20 letih dejansko vložijo bilijon eurov v nove proizvodne tehnologije in infrastrukturo ter tako zagotovijo nemoteno energetsko oskrbo in hkrati preidejo na nizkoogljične energetske vire. Takšna vlaganja bi ustvarila več tisoč kvalificiranih delovnih mest in povečala globalno konkurenčno prednost evropskih podjetij;

| 18. | poudarja, da bo v prihodnosti k oskrbi z energijo v EU veliko prispevalo predvsem pridobivanje energije na morju; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bo v prihodnosti k oskrbi z energijo v EU veliko prispevalo predvsem pridobivanje energije na morju;

| 19. | opozarja, da je sončna energija najpomembnejši obnovljivi vir energije na območju Sredozemlja, ki ima enega največjih potencialov na svetu, zato bo v prihodnosti pridobivanje sončne energije znatno prispevalo k oskrbi z energijo v EU; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je sončna energija najpomembnejši obnovljivi vir energije na območju Sredozemlja, ki ima enega največjih potencialov na svetu, zato bo v prihodnosti pridobivanje sončne energije znatno prispevalo k oskrbi z energijo v EU;

| 20. | poudarja, da so za doseganje energetskih prihrankov v skladu s cilji 20-20-20 potrebna znatna vlaganja v sektorje, kot so industrija, promet, telekomunikacije in stanovanja, pa tudi v javne in gospodarske objekte. Poleg tega lahko lokalne in regionalne oblasti k reševanju problema energetske oskrbe največ prispevajo na področju energetske učinkovitosti stavb in prometa ter upravljanja rabe prostora, saj nižje povpraševanje po energiji privede do zmanjšanja politične izpostavljenosti, povezane z odvisnostjo energetske oskrbe od tretjih držav. Poleg tega opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima lahko močan sektor podjetij za energetske storitve pri naložbah – tako v javni kot zasebni sektor – s ciljem varčevanja z energijo, zagotavljanja njene učinkovite rabe ter diverzifikacije virov energije; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so za doseganje energetskih prihrankov v skladu s cilji 20-20-20 potrebna znatna vlaganja v sektorje, kot so industrija, promet, telekomunikacije in stanovanja, pa tudi v javne in gospodarske objekte. Poleg tega lahko lokalne in regionalne oblasti k reševanju problema energetske oskrbe največ prispevajo na področju energetske učinkovitosti stavb in prometa ter upravljanja rabe prostora, saj nižje povpraševanje po energiji privede do zmanjšanja politične izpostavljenosti, povezane z odvisnostjo energetske oskrbe od tretjih držav. Poleg tega opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima lahko močan sektor podjetij za energetske storitve pri naložbah – tako v javni kot zasebni sektor – s ciljem varčevanja z energijo, zagotavljanja njene učinkovite rabe ter diverzifikacije virov energije;

| 21. | poziva Komisijo, naj prouči možnosti za določitev ciljev, na podlagi katerih bi se vsako leto povečal obseg prenove objektov, ter določi minimalne zahteve za njihovo uvrstitev med energetsko učinkovite; prav tako jo poziva, naj se osredotoči na strategijo usposabljanja delovne sile v gradbeništvu, ki bi bila sposobna izvajati projekte energetske učinkovitosti in bi premogla strokovnjake za izvajanje energetskih presoj. Po drugi strani pa bi si bilo treba prizadevati za uskladitev postopkov za izdajanje energetskih izkaznic za stavbe med državami članicami; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj prouči možnosti za določitev ciljev, na podlagi katerih bi se vsako leto povečal obseg prenove objektov, ter določi minimalne zahteve za njihovo uvrstitev med energetsko učinkovite; prav tako jo poziva, naj se osredotoči na strategijo usposabljanja delovne sile v gradbeništvu, ki bi bila sposobna izvajati projekte energetske učinkovitosti in bi premogla strokovnjake za izvajanje energetskih presoj. Po drugi strani pa bi si bilo treba prizadevati za uskladitev postopkov za izdajanje energetskih izkaznic za stavbe med državami članicami;

| 22. | vztraja, da morajo temeljne energetske raziskave, ki so sicer osnova za razvoj najsodobnejših tehnologij na področju pridobivanja energije iz obnovljivih virov in varčevanja z energijo, ostati osrednji element evropskega energetskega akcijskega načrta. Evropska unija bi morala zagotoviti dovolj visoke in dostopne kredite za vse projekte, ki bi lahko omogočili doseganje prednosti na tem področju; |
| --- | --- |

22.

vztraja, da morajo temeljne energetske raziskave, ki so sicer osnova za razvoj najsodobnejših tehnologij na področju pridobivanja energije iz obnovljivih virov in varčevanja z energijo, ostati osrednji element evropskega energetskega akcijskega načrta. Evropska unija bi morala zagotoviti dovolj visoke in dostopne kredite za vse projekte, ki bi lahko omogočili doseganje prednosti na tem področju;

| 23. | se zavzema, da bi energetsko politiko v proračunu EU uvrstili med najpomembnejše prednostne naloge, s čimer bi lahko prejela večji delež sredstev, ki so na voljo v okviru kohezijske politike. Prednostni red konkretne uporabe strukturnih sredstev je treba določiti na lokalni in regionalni ravni. V tej povezavi Odbor regij pozdravlja in podpira namero Evropske komisije, da spodbudi lokalne energetske rešitve in si prizadeva za razvoj pobude pametna mesta z namenom spodbujanja lastnih vlaganj v izboljšanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje učinkov podnebnih sprememb z izvajanjem pametnih lokalnih ukrepov na področju trajnostne energije, ter poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta posebne decentralizirane finančne instrumente, ki bodo podpirali ta cilj. Pri tem je treba paziti, da bo pobuda pametna mesta koristila čim večjemu številu aglomeracij; |
| --- | --- |

23.

se zavzema, da bi energetsko politiko v proračunu EU uvrstili med najpomembnejše prednostne naloge, s čimer bi lahko prejela večji delež sredstev, ki so na voljo v okviru kohezijske politike. Prednostni red konkretne uporabe strukturnih sredstev je treba določiti na lokalni in regionalni ravni. V tej povezavi Odbor regij pozdravlja in podpira namero Evropske komisije, da spodbudi lokalne energetske rešitve in si prizadeva za razvoj pobude pametna mesta z namenom spodbujanja lastnih vlaganj v izboljšanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje učinkov podnebnih sprememb z izvajanjem pametnih lokalnih ukrepov na področju trajnostne energije, ter poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta posebne decentralizirane finančne instrumente, ki bodo podpirali ta cilj. Pri tem je treba paziti, da bo pobuda pametna mesta koristila čim večjemu številu aglomeracij;

| 24. | meni, da bi moralo biti v energetski strategiji za obdobje 2011–2020 več poudarka na toplotni energiji (ogrevanje in hlajenje), saj ima ta ključno vlogo v energetski bilanci EU in tudi velik potencial za doseganje energetske učinkovitosti. Toplota je prav tako eno od najučinkovitejših sredstev za uvajanje obnovljivih virov energije v mešanico energetskih virov kakor tudi za izboljšanje učinkovitosti pri pridobivanju toplotne energije. Poleg tega bi bilo treba spodbujati centralizirano proizvodnjo in distribucijo toplotne energije z novimi, usklajenimi predpisi, ki bi to olajšali; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi moralo biti v energetski strategiji za obdobje 2011–2020 več poudarka na toplotni energiji (ogrevanje in hlajenje), saj ima ta ključno vlogo v energetski bilanci EU in tudi velik potencial za doseganje energetske učinkovitosti. Toplota je prav tako eno od najučinkovitejših sredstev za uvajanje obnovljivih virov energije v mešanico energetskih virov kakor tudi za izboljšanje učinkovitosti pri pridobivanju toplotne energije. Poleg tega bi bilo treba spodbujati centralizirano proizvodnjo in distribucijo toplotne energije z novimi, usklajenimi predpisi, ki bi to olajšali;

| 25. | zahteva, naj Evropska komisija nemudoma prouči strateška vprašanja uporabe instrumentov in ukrepov, ki zagotavljajo učinkovitejše cenovne kazalnike, prek sistema za trgovanje z emisijami, obdavčitve energije in odprave subvencij za konvencionalna goriva pa spodbudi varčevanje z energijo, inteligentno rabo energije in prehod na obnovljive vire energije pri uporabnikih; |
| --- | --- |

25.

zahteva, naj Evropska komisija nemudoma prouči strateška vprašanja uporabe instrumentov in ukrepov, ki zagotavljajo učinkovitejše cenovne kazalnike, prek sistema za trgovanje z emisijami, obdavčitve energije in odprave subvencij za konvencionalna goriva pa spodbudi varčevanje z energijo, inteligentno rabo energije in prehod na obnovljive vire energije pri uporabnikih;

| 26. | spodbuja Komisijo k razvoju orodij, ki bi javnim organom in vlagateljem omogočila, da pozitivne stranske učinke vlaganj v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pretvorijo v denarna sredstva. To bi lahko dosegli s splošno rabo belih potrdil ali drugih tržnih instrumentov, s katerimi bi bilo mogoče ugotoviti vrednost pozitivnega učinka teh tehnologij; |
| --- | --- |

26.

spodbuja Komisijo k razvoju orodij, ki bi javnim organom in vlagateljem omogočila, da pozitivne stranske učinke vlaganj v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pretvorijo v denarna sredstva. To bi lahko dosegli s splošno rabo belih potrdil ali drugih tržnih instrumentov, s katerimi bi bilo mogoče ugotoviti vrednost pozitivnega učinka teh tehnologij;

| 27. | ponavlja (2) predlog iz enega od prejšnjih mnenj OR s tega področja, da se je treba izogibati uporabi mehanizmov za subvencioniranje energije in omogočiti močne finančne spodbude za povečanje energetske učinkovitosti ter po možnosti zmanjšanje rabe energije; |
| --- | --- |

27.

ponavlja (2) predlog iz enega od prejšnjih mnenj OR s tega področja, da se je treba izogibati uporabi mehanizmov za subvencioniranje energije in omogočiti močne finančne spodbude za povečanje energetske učinkovitosti ter po možnosti zmanjšanje rabe energije;

| 28. | poudarja, da je treba na nacionalni ravni okrepiti prizadevanja za izvajanje tretjega paketa ukrepov na energetskem trgu. Izvajanje ukrepov, sprejetih v zvezi z obnovljivimi viri energije, energetsko učinkovitostjo in zlasti evropskim strateškim načrtom za energetske tehnologije, ostaja predpogoj za doseganje ambicioznih ciljev 20-20-20, saj bo z izvajanjem zakonodaje ustvarjeno stabilno okolje, ki bo podjetjem omogočalo, da načrtujejo svoja vlaganja in dejavnosti; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba na nacionalni ravni okrepiti prizadevanja za izvajanje tretjega paketa ukrepov na energetskem trgu. Izvajanje ukrepov, sprejetih v zvezi z obnovljivimi viri energije, energetsko učinkovitostjo in zlasti evropskim strateškim načrtom za energetske tehnologije, ostaja predpogoj za doseganje ambicioznih ciljev 20-20-20, saj bo z izvajanjem zakonodaje ustvarjeno stabilno okolje, ki bo podjetjem omogočalo, da načrtujejo svoja vlaganja in dejavnosti;

| 29. | se strinja s Komisijo, da je za doseganje dolgoročnih energetskih in podnebnih ciljev EU nujno potreben konkurenčen in učinkovit notranji energetski trg. Za oblikovanje takšnega trga so potrebni vzpostavitev učinkovitejšega regulatornega nadzora, trden pravni okvir, ki bi spodbujal razvoj obnovljivih virov energije, preglednejši predpisi in upravni postopki, ki bi stali manj in bi bili bolj odprti za energijo iz obnovljivih virov, enostaven in takojšen dostop potrošnikov do celovitih, natančnih in zanesljivih informacij o energetskem področju, spodbujanje izobraževanja državljanov za učinkovito rabo energije ter zagotovitev popolne neodvisnosti sistemskih operaterjev prenosnih omrežij. Odbor regij zahteva, da se načelo enake obravnave vseh akterjev notranjega trga potrdi kot pomembna usmeritev energetske politike. Surovine bi morale biti v skladu z zahtevami glede preglednosti in odpiranja trga na voljo vsem na evropskem trgu in pod enakimi pogoji; |
| --- | --- |

29.

se strinja s Komisijo, da je za doseganje dolgoročnih energetskih in podnebnih ciljev EU nujno potreben konkurenčen in učinkovit notranji energetski trg. Za oblikovanje takšnega trga so potrebni vzpostavitev učinkovitejšega regulatornega nadzora, trden pravni okvir, ki bi spodbujal razvoj obnovljivih virov energije, preglednejši predpisi in upravni postopki, ki bi stali manj in bi bili bolj odprti za energijo iz obnovljivih virov, enostaven in takojšen dostop potrošnikov do celovitih, natančnih in zanesljivih informacij o energetskem področju, spodbujanje izobraževanja državljanov za učinkovito rabo energije ter zagotovitev popolne neodvisnosti sistemskih operaterjev prenosnih omrežij. Odbor regij zahteva, da se načelo enake obravnave vseh akterjev notranjega trga potrdi kot pomembna usmeritev energetske politike. Surovine bi morale biti v skladu z zahtevami glede preglednosti in odpiranja trga na voljo vsem na evropskem trgu in pod enakimi pogoji;

| 30. | opozarja, da so v času trenutne gospodarske in okoljske krize načrti oživljanja gospodarstva tesno povezani z vlaganji v energetsko učinkovitost in v obnovljive vire energije. Tako se vprašanja, ki se nanašajo na učinkovitejšo rabo virov (vključno z energijo) in na okolju prijazne tehnologije, prekrivajo tako s cilji strategije Evropa 2020, ki se zavzema za ustvarjanje konkurenčnega, povezanega in okolju prijaznejšega gospodarstva, kot tudi z okvirom evropske podnebne politike in prizadevanji za krepitev energetske neodvisnosti Evrope; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da so v času trenutne gospodarske in okoljske krize načrti oživljanja gospodarstva tesno povezani z vlaganji v energetsko učinkovitost in v obnovljive vire energije. Tako se vprašanja, ki se nanašajo na učinkovitejšo rabo virov (vključno z energijo) in na okolju prijazne tehnologije, prekrivajo tako s cilji strategije Evropa 2020, ki se zavzema za ustvarjanje konkurenčnega, povezanega in okolju prijaznejšega gospodarstva, kot tudi z okvirom evropske podnebne politike in prizadevanji za krepitev energetske neodvisnosti Evrope;

| 31. | pozdravlja znaten napredek Evropske unije na področju standardizacije blaga in storitev, porabnikov energije, ki so na voljo na evropskem trgu, in jo poziva, naj si še naprej prizadeva za čim višje zahteve na področju varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja znaten napredek Evropske unije na področju standardizacije blaga in storitev, porabnikov energije, ki so na voljo na evropskem trgu, in jo poziva, naj si še naprej prizadeva za čim višje zahteve na področju varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti;

| 32. | poudarja, da lahko energetsko učinkovita vozila (hibridni, električni avtomobili itd.) kljub vsem svojim trenutnim omejitvam v veliki meri zadovoljujejo potrebe po mobilnosti, tako kot jih danes vozila z dizelskimi in bencinskimi motorji, pri čemer ponujajo tudi določene prednosti za stebre energetske politike EU, kot so: prihranki energije, zmanjšanje energetske odvisnosti, zmanjšanje izpustov škodljivih snovi, povečanje učinkovitosti električnega sistema, zmanjšanje hrupa itd. Zato je spodbujanje javnih prevoznih sredstev, zlasti železnice (vlakov za velike hitrosti in primestnega prometa) nujnost; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da lahko energetsko učinkovita vozila (hibridni, električni avtomobili itd.) kljub vsem svojim trenutnim omejitvam v veliki meri zadovoljujejo potrebe po mobilnosti, tako kot jih danes vozila z dizelskimi in bencinskimi motorji, pri čemer ponujajo tudi določene prednosti za stebre energetske politike EU, kot so: prihranki energije, zmanjšanje energetske odvisnosti, zmanjšanje izpustov škodljivih snovi, povečanje učinkovitosti električnega sistema, zmanjšanje hrupa itd. Zato je spodbujanje javnih prevoznih sredstev, zlasti železnice (vlakov za velike hitrosti in primestnega prometa) nujnost;

| 33. | ugotavlja, da bodo za doseganje vseh teh ciljev potrebna usklajena prizadevanja na vseh ravneh: evropski, nacionalni, regionalni in lokalni. Evropa bo lahko trajnost, konkurenčnost in zanesljivost energetske oskrbe dosegla le s skupnimi ukrepi; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da bodo za doseganje vseh teh ciljev potrebna usklajena prizadevanja na vseh ravneh: evropski, nacionalni, regionalni in lokalni. Evropa bo lahko trajnost, konkurenčnost in zanesljivost energetske oskrbe dosegla le s skupnimi ukrepi;

| 34. | se zavzema za to, da bi bili v akcijskem načrtu za energijo, ki ga bo predstavila Komisija, zajeti tudi prvi premisleki s področja energetske politike EU po letu 2020, in sicer z globalnega vidika ob upoštevanju vseh razpoložljivih energetskih virov (konvencionalnih in obnovljivih ter jedrske energije). |
| --- | --- |

34.

se zavzema za to, da bi bili v akcijskem načrtu za energijo, ki ga bo predstavila Komisija, zajeti tudi prvi premisleki s področja energetske politike EU po letu 2020, in sicer z globalnega vidika ob upoštevanju vseh razpoložljivih energetskih virov (konvencionalnih in obnovljivih ter jedrske energije).

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 35. | opozarja institucije Evropske unije, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri udejanjanju prihodnje evropske energetske strategije, saj so ključni akterji na energetskem področju glede na to, da so pristojne za številne dejavnosti, povezane s prostorskim načrtovanjem in upravljanjem rabe prostora, izdajanjem dovoljenj, vlaganji, javnimi naročili, proizvodnjo, potrošnjo in bližino končnemu porabniku. Poleg tega so promet, stanovanjski in javni objekti ter infrastruktura javne razsvetljave, ki jih lokalne in regionalne oblasti načrtujejo ali so za njih pristojne, področja, na katerih je mogoče v velikem obsegu zmanjšati emisije CO2 in varčevati z energijo; |
| --- | --- |

35.

opozarja institucije Evropske unije, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri udejanjanju prihodnje evropske energetske strategije, saj so ključni akterji na energetskem področju glede na to, da so pristojne za številne dejavnosti, povezane s prostorskim načrtovanjem in upravljanjem rabe prostora, izdajanjem dovoljenj, vlaganji, javnimi naročili, proizvodnjo, potrošnjo in bližino končnemu porabniku. Poleg tega so promet, stanovanjski in javni objekti ter infrastruktura javne razsvetljave, ki jih lokalne in regionalne oblasti načrtujejo ali so za njih pristojne, področja, na katerih je mogoče v velikem obsegu zmanjšati emisije CO2 in varčevati z energijo;

| 36. | zahteva, da se v zvezi z morebitnimi gospodarskimi posledicami ter finančnimi in upravnimi izdatki za vse prihodnje ukrepe Evropske unije na energetskem področju opravi celovita ocena učinka, ki bi upoštevala lokalne in regionalne posebnosti; |
| --- | --- |

36.

zahteva, da se v zvezi z morebitnimi gospodarskimi posledicami ter finančnimi in upravnimi izdatki za vse prihodnje ukrepe Evropske unije na energetskem področju opravi celovita ocena učinka, ki bi upoštevala lokalne in regionalne posebnosti;

| 37. | ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti prevzemajo vodilno vlogo tako pri spodbujanju spremembe ravnanja posameznikov, kar je ključno za doseganje energetske učinkovitosti, kot tudi pri zagonu in podpori dejavnosti ter projektov na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, namenjenih izboljšanju energetske učinkovitosti, varovanju okolja in boju proti podnebnim spremembam. To pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti sta Komisija in Evropski parlament že jasno priznala; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti prevzemajo vodilno vlogo tako pri spodbujanju spremembe ravnanja posameznikov, kar je ključno za doseganje energetske učinkovitosti, kot tudi pri zagonu in podpori dejavnosti ter projektov na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, namenjenih izboljšanju energetske učinkovitosti, varovanju okolja in boju proti podnebnim spremembam. To pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti sta Komisija in Evropski parlament že jasno priznala;

| 38. | opozarja, da bi lahko bili lokalna in regionalna raven bolj udeleženi pri razvoju energetskih zmogljivosti, temelječih na obnovljivih virih energije in pametnih energetskih omrežjih, ne da bi s tem postavili pod vprašaj ključno vlogo držav članic na področju vlaganj v infrastrukturo, kot so omrežja in medsebojne povezave. Skupnosti, lokalne in regionalne oblasti ter energetska podjetja morajo sodelovati pri pripravi in izvajanju lokalnih energetskih načrtov. To vključuje boljši dostop do podatkov, ki jih hranijo energetska podjetja, in uvajanje spremljanja v realnem času s pametnimi števci; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da bi lahko bili lokalna in regionalna raven bolj udeleženi pri razvoju energetskih zmogljivosti, temelječih na obnovljivih virih energije in pametnih energetskih omrežjih, ne da bi s tem postavili pod vprašaj ključno vlogo držav članic na področju vlaganj v infrastrukturo, kot so omrežja in medsebojne povezave. Skupnosti, lokalne in regionalne oblasti ter energetska podjetja morajo sodelovati pri pripravi in izvajanju lokalnih energetskih načrtov. To vključuje boljši dostop do podatkov, ki jih hranijo energetska podjetja, in uvajanje spremljanja v realnem času s pametnimi števci;

| 39. | zato je treba lokalne in regionalne oblasti obravnavati kot partnerje in ključne akterje pri zagotavljanju kakovosti izvedenih projektov, ki lahko pomagajo pri širjenju in izvajanju te ključne agende, ne pa kot oviro za hitro uvedbo ambiciozne zakonodaje; |
| --- | --- |

39.

zato je treba lokalne in regionalne oblasti obravnavati kot partnerje in ključne akterje pri zagotavljanju kakovosti izvedenih projektov, ki lahko pomagajo pri širjenju in izvajanju te ključne agende, ne pa kot oviro za hitro uvedbo ambiciozne zakonodaje;

| 40. | opozarja, da so lokalne in regionalne oblasti že začele izvajati dejavnosti in pobude, ki bodo prispevale k doseganju ciljev evropske politike na področju varovanja okolja in boja proti podnebnim spremembam. Pri tem je treba poudariti vodilno vlogo Konvencije županov v postopku ozaveščanja prebivalstva o energetski problematiki in spodbujanja spremembe ravnanja posameznikov, pa tudi vzpostavitev omrežja za obveščanje in sodelovanje, ki povezuje mesta in občine podpisnice te konvencije; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da so lokalne in regionalne oblasti že začele izvajati dejavnosti in pobude, ki bodo prispevale k doseganju ciljev evropske politike na področju varovanja okolja in boja proti podnebnim spremembam. Pri tem je treba poudariti vodilno vlogo Konvencije županov v postopku ozaveščanja prebivalstva o energetski problematiki in spodbujanja spremembe ravnanja posameznikov, pa tudi vzpostavitev omrežja za obveščanje in sodelovanje, ki povezuje mesta in občine podpisnice te konvencije;

| 41. | v tej povezavi poziva lokalne in regionalne oblasti, ki so vodilne na področju energetske učinkovitosti in razvoja struktur za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, naj okrepijo komunikacijo in sodelovanje z drugimi tovrstnimi oblastmi. Spodbujati bi bilo treba razširitev te konvencije na vse mestne in podeželske lokalne skupnosti, ki bi želele sodelovati v njej, in tudi vse oblike sodelovanja na medregionalni, državni ali mednarodni ravni, ki bi prispevale k tem skupnim prizadevanjem; |
| --- | --- |

41.

v tej povezavi poziva lokalne in regionalne oblasti, ki so vodilne na področju energetske učinkovitosti in razvoja struktur za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, naj okrepijo komunikacijo in sodelovanje z drugimi tovrstnimi oblastmi. Spodbujati bi bilo treba razširitev te konvencije na vse mestne in podeželske lokalne skupnosti, ki bi želele sodelovati v njej, in tudi vse oblike sodelovanja na medregionalni, državni ali mednarodni ravni, ki bi prispevale k tem skupnim prizadevanjem;

| 42. | pozdravlja namero Komisije, da spodbudi lokalne energetske rešitve in si prizadeva za razvoj še enega projekta, tj. pobude pametna mesta, z namenom spodbujanja lastnih vlaganj v izboljšanje energetske učinkovitosti. Tak razvoj bi Komisija lahko podprla predvsem z uporabo vseh možnosti soproizvodnje in obnovljivih virov energije, pa tudi omrežij za ogrevanje in hlajenje na mestnih območjih, ki so povezana s to vrsto tehnologije in uporabo obnovljivih virov energije (biomaso itd.), ter decentraliziranega pridobivanja elektrike. Odbor regij poziva Komisijo in Svet, naj pripravita posebne decentralizirane finančne instrumente, ki bodo podpirali ta cilj; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja namero Komisije, da spodbudi lokalne energetske rešitve in si prizadeva za razvoj še enega projekta, tj. pobude pametna mesta, z namenom spodbujanja lastnih vlaganj v izboljšanje energetske učinkovitosti. Tak razvoj bi Komisija lahko podprla predvsem z uporabo vseh možnosti soproizvodnje in obnovljivih virov energije, pa tudi omrežij za ogrevanje in hlajenje na mestnih območjih, ki so povezana s to vrsto tehnologije in uporabo obnovljivih virov energije (biomaso itd.), ter decentraliziranega pridobivanja elektrike. Odbor regij poziva Komisijo in Svet, naj pripravita posebne decentralizirane finančne instrumente, ki bodo podpirali ta cilj;

| 43. | želi poudariti, da bi morale evropske institucije predvideti dovolj dolge izvedbene roke in tako lokalnim in regionalnim oblastem omogočiti izvedbo ukrepov, ki jih bo EU morda sprejela na področju energetske učinkovitosti, ter zagotoviti kakovost predloženih projektov; |
| --- | --- |

43.

želi poudariti, da bi morale evropske institucije predvideti dovolj dolge izvedbene roke in tako lokalnim in regionalnim oblastem omogočiti izvedbo ukrepov, ki jih bo EU morda sprejela na področju energetske učinkovitosti, ter zagotoviti kakovost predloženih projektov;

| 44. | glede na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izpolnjevanju zahtev, povezanih z energetsko učinkovitostjo in samo energijo, zahteva, da se na evropski ravni predvidi več okrepljenih finančnih instrumentov, da bi bilo mogoče podpreti prizadevanja lokalnih in regionalnih oblasti na področju vlaganj v trajnostno energijo. S tem bi lahko premagali težave, ki se prevečkrat pojavljajo na nacionalni ravni, npr. slabo črpanje razpoložljivih sredstev zaradi prestrogih predpisov ali nezadostno obveščanje lokalnih akterjev o možnostih financiranja, ki so na voljo; |
| --- | --- |

44.

glede na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izpolnjevanju zahtev, povezanih z energetsko učinkovitostjo in samo energijo, zahteva, da se na evropski ravni predvidi več okrepljenih finančnih instrumentov, da bi bilo mogoče podpreti prizadevanja lokalnih in regionalnih oblasti na področju vlaganj v trajnostno energijo. S tem bi lahko premagali težave, ki se prevečkrat pojavljajo na nacionalni ravni, npr. slabo črpanje razpoložljivih sredstev zaradi prestrogih predpisov ali nezadostno obveščanje lokalnih akterjev o možnostih financiranja, ki so na voljo;

| 45. | ponavlja stališče, podano v enem od prejšnjih mnenj OR v zvezi s trgovanjem z emisijami toplogrednih plinov po letu 2012, v skladu s katerim bi bilo treba več kot tretjino prejemkov iz tega sistema nameniti obsežnim lokalnim in regionalnim vlaganjem v energetsko učinkovitost ter oskrbi iz notranjih obnovljivih virov; |
| --- | --- |

45.

ponavlja stališče, podano v enem od prejšnjih mnenj OR v zvezi s trgovanjem z emisijami toplogrednih plinov po letu 2012, v skladu s katerim bi bilo treba več kot tretjino prejemkov iz tega sistema nameniti obsežnim lokalnim in regionalnim vlaganjem v energetsko učinkovitost ter oskrbi iz notranjih obnovljivih virov;

| 46. | poleg tega pozdravlja prerazporeditev neporabljenih sredstev v skladu s poglavjem II Uredbe (ES) št. 663/2009, ki bodo zdaj v okviru projektov na področju trajnostne energije na voljo lokalnim in regionalnim oblastem za financiranje ukrepov, ki hitro, merljivo in bistveno prispevajo k oživljanju gospodarstva v EU, zanesljivosti oskrbe z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; v zvezi s tem podpira vzpostavitev stalnega finančnega instrumenta za spodbujanje razvoja projektov na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter za lažje financiranje naložb občinskih, lokalnih in regionalnih oblasti na teh področjih, saj bi to pomagalo zmanjšati veliko odvisnost majhnih, izoliranih in ranljivih energetskih sistemov, kot so sistemi v najbolj oddaljenih regijah, od zunanjega okolja; |
| --- | --- |

46.

poleg tega pozdravlja prerazporeditev neporabljenih sredstev v skladu s poglavjem II Uredbe (ES) št. 663/2009, ki bodo zdaj v okviru projektov na področju trajnostne energije na voljo lokalnim in regionalnim oblastem za financiranje ukrepov, ki hitro, merljivo in bistveno prispevajo k oživljanju gospodarstva v EU, zanesljivosti oskrbe z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; v zvezi s tem podpira vzpostavitev stalnega finančnega instrumenta za spodbujanje razvoja projektov na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter za lažje financiranje naložb občinskih, lokalnih in regionalnih oblasti na teh področjih, saj bi to pomagalo zmanjšati veliko odvisnost majhnih, izoliranih in ranljivih energetskih sistemov, kot so sistemi v najbolj oddaljenih regijah, od zunanjega okolja;

| 47. | predlaga, da se višje cene energije iz obnovljivih virov deloma izravnajo s postopno, na ustrezno obdobje razporejeno revizijo subvencioniranja energije iz konvencionalnih virov v povezavi s trenutnim odpiranjem evropskega energetskega trga kot tudi z javnimi vlaganji v podjetja za distribucijo energije (javno-zasebna partnerstva). To bi nadalje pozitivno vplivalo na vključenost malih in srednje velikih podjetij ter na rast in zaposlenost na lokalni in regionalni ravni, o čemer govori strategija Evropa 2020 in kar bi moralo prispevati k oživitvi gospodarstva. Toda ker so pri dostopu energije iz obnovljivih virov v omrežje med državami članicami precejšnje razlike, bi si bilo treba prizadevati za uskladitev z najboljšimi praksami; |
| --- | --- |

47.

predlaga, da se višje cene energije iz obnovljivih virov deloma izravnajo s postopno, na ustrezno obdobje razporejeno revizijo subvencioniranja energije iz konvencionalnih virov v povezavi s trenutnim odpiranjem evropskega energetskega trga kot tudi z javnimi vlaganji v podjetja za distribucijo energije (javno-zasebna partnerstva). To bi nadalje pozitivno vplivalo na vključenost malih in srednje velikih podjetij ter na rast in zaposlenost na lokalni in regionalni ravni, o čemer govori strategija Evropa 2020 in kar bi moralo prispevati k oživitvi gospodarstva. Toda ker so pri dostopu energije iz obnovljivih virov v omrežje med državami članicami precejšnje razlike, bi si bilo treba prizadevati za uskladitev z najboljšimi praksami;

| 48. | predlaga, da se novi instrumenti zasnujejo kot prednostne naloge v okviru strukturnih skladov ali kot skladi za vlaganja v energetiko, ki bi posojila in subvencije s širšimi merili za odobritev dodeljevali neposredno lokalni in regionalni ravni za projekte energetske učinkovitosti in decentralizirano proizvodnjo energije ter bi jamčili za dolžniška finančna sredstva energetskih podjetij, da jih lahko namenijo za naložbe v nizkoogljične tehnologije za proizvodnjo energije, ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

48.

predlaga, da se novi instrumenti zasnujejo kot prednostne naloge v okviru strukturnih skladov ali kot skladi za vlaganja v energetiko, ki bi posojila in subvencije s širšimi merili za odobritev dodeljevali neposredno lokalni in regionalni ravni za projekte energetske učinkovitosti in decentralizirano proizvodnjo energije ter bi jamčili za dolžniška finančna sredstva energetskih podjetij, da jih lahko namenijo za naložbe v nizkoogljične tehnologije za proizvodnjo energije, ogrevanje in hlajenje;

| 49. | meni, da bi moralo odpiranje trga elektrike in plina v EU voditi k boljšim možnostim za vlaganje v decentralizirane rešitve oskrbe z energijo, pri katerih bi bil delež energije, pridobljene iz trajnostnih obnovljivih virov, precej večji kot sedaj; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi moralo odpiranje trga elektrike in plina v EU voditi k boljšim možnostim za vlaganje v decentralizirane rešitve oskrbe z energijo, pri katerih bi bil delež energije, pridobljene iz trajnostnih obnovljivih virov, precej večji kot sedaj;

| 50. | posebej vztraja, da si je pomembno prizadevati za razvoj tehnologije inteligentnih omrežij, ki bi olajšala prehod na decentralizirano pridobivanje energije, pri katerem se uporablja večji delež različnih obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

50.

posebej vztraja, da si je pomembno prizadevati za razvoj tehnologije inteligentnih omrežij, ki bi olajšala prehod na decentralizirano pridobivanje energije, pri katerem se uporablja večji delež različnih obnovljivih virov energije;

| 51. | zahteva, da se posebna pozornost nameni poenostavitvi, transparentnosti, skrajšanju rokov in znižanju stroškov postopkov izdajanja dovoljenj na področju načrtovanja decentraliziranih struktur za pridobivanje in prenos energije; |
| --- | --- |

51.

zahteva, da se posebna pozornost nameni poenostavitvi, transparentnosti, skrajšanju rokov in znižanju stroškov postopkov izdajanja dovoljenj na področju načrtovanja decentraliziranih struktur za pridobivanje in prenos energije;

| 52. | prav tako vztraja, da je treba zagotoviti sprejetost decentralizacije energetske oskrbe med lokalnim prebivalstvom in ga seznaniti z dejstvom, da je cena energije iz obnovljivih virov, pridobljene z današnjimi proizvodnimi metodami, pogosto višja kot za energijo iz tradicionalnih virov. Zato bi bilo treba bolj spodbujati decentralizirano pridobivanje električne energije (fotovoltaične in vetrne) v sistemih majhne moči (manj kot 100 kW). Poleg tega je treba lokalno prebivalstvo pogosto obveščati o namestitvi novih poti za prenos energije. Nevladne organizacije in združenja, ki se zavzemajo za zaščito okolja, lahko imajo pri tem vlogo povezovalnega člena med civilno družbo ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter tako slednje podprejo in spremljajo pri izvajanju načrtov in projektov na področju energije in podnebnih sprememb, hkrati pa tudi obveščajo javnost. Predvsem je treba bolje pojasniti dolgoročne koristi za zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

52.

prav tako vztraja, da je treba zagotoviti sprejetost decentralizacije energetske oskrbe med lokalnim prebivalstvom in ga seznaniti z dejstvom, da je cena energije iz obnovljivih virov, pridobljene z današnjimi proizvodnimi metodami, pogosto višja kot za energijo iz tradicionalnih virov. Zato bi bilo treba bolj spodbujati decentralizirano pridobivanje električne energije (fotovoltaične in vetrne) v sistemih majhne moči (manj kot 100 kW). Poleg tega je treba lokalno prebivalstvo pogosto obveščati o namestitvi novih poti za prenos energije. Nevladne organizacije in združenja, ki se zavzemajo za zaščito okolja, lahko imajo pri tem vlogo povezovalnega člena med civilno družbo ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter tako slednje podprejo in spremljajo pri izvajanju načrtov in projektov na področju energije in podnebnih sprememb, hkrati pa tudi obveščajo javnost. Predvsem je treba bolje pojasniti dolgoročne koristi za zanesljivost oskrbe;

| 53. | meni, da si je zlasti treba prizadevati za upoštevanje interesov in stališč lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovega prebivalstva v zvezi s skladiščenjem in obdelavo energetskih odpadkov. Koristno bi bilo okrepiti obstoječe instrumente za posredovanje in obveščanje; |
| --- | --- |

53.

meni, da si je zlasti treba prizadevati za upoštevanje interesov in stališč lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovega prebivalstva v zvezi s skladiščenjem in obdelavo energetskih odpadkov. Koristno bi bilo okrepiti obstoječe instrumente za posredovanje in obveščanje;

| 54. | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih agencij za energijo pri izvajanju zakonodaje in energetske politike Evropske unije, saj služijo kot vmesni člen med evropsko, nacionalno in lokalno politiko ter potrošniki. Njihovo dejavnost obveščanja in ozaveščanja širše javnosti o vprašanjih varčevanja z energijo in energije iz obnovljivih virov bi bilo treba podpreti z velikimi prizadevanji na evropski ravni za poenostavitev pravil in upravnih postopkov, ki se nanašajo na dostop javnosti do strokovnega znanja in razpoložljivih oblik financiranja. Ta poenostavitev se zdi skupaj z obširnejšim obveščanjem o poslanstvu različnih regionalnih in lokalnih agencij nujna za večjo privlačnost in optimalno delovanje teh agencij; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih agencij za energijo pri izvajanju zakonodaje in energetske politike Evropske unije, saj služijo kot vmesni člen med evropsko, nacionalno in lokalno politiko ter potrošniki. Njihovo dejavnost obveščanja in ozaveščanja širše javnosti o vprašanjih varčevanja z energijo in energije iz obnovljivih virov bi bilo treba podpreti z velikimi prizadevanji na evropski ravni za poenostavitev pravil in upravnih postopkov, ki se nanašajo na dostop javnosti do strokovnega znanja in razpoložljivih oblik financiranja. Ta poenostavitev se zdi skupaj z obširnejšim obveščanjem o poslanstvu različnih regionalnih in lokalnih agencij nujna za večjo privlačnost in optimalno delovanje teh agencij;

| 55. | se zavzema tako za bolj pregledno porazdelitev vlog in pristojnosti med temi agencijami ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi ustanovami kot tudi za krepitev prepoznavnosti teh agencij pri posameznikih in podjetjih; |
| --- | --- |

55.

se zavzema tako za bolj pregledno porazdelitev vlog in pristojnosti med temi agencijami ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi ustanovami kot tudi za krepitev prepoznavnosti teh agencij pri posameznikih in podjetjih;

| 56. | poudarja, da bi lahko imela mestna in podeželska območja Evropske unije velike koristi od dejavnosti podjetij in oblikovanja novih trgov na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije. Če bi lahko sektor obnovljivih virov energije do leta 2020 v Evropi ustvaril milijon dodatnih delovnih mest, kakor predvideva Evropska komisija, bi to dejansko pomenilo, da se je oblikovalo novo ravnotežje med gospodarsko rastjo v EU in njenimi podnebnimi cilji; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da bi lahko imela mestna in podeželska območja Evropske unije velike koristi od dejavnosti podjetij in oblikovanja novih trgov na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije. Če bi lahko sektor obnovljivih virov energije do leta 2020 v Evropi ustvaril milijon dodatnih delovnih mest, kakor predvideva Evropska komisija, bi to dejansko pomenilo, da se je oblikovalo novo ravnotežje med gospodarsko rastjo v EU in njenimi podnebnimi cilji;

| 57. | zahteva, da se v zvezi z morebitnimi gospodarskimi posledicami ter finančnimi in upravnimi izdatki za vse prihodnje ukrepe Evropske unije na energetskem področju opravi celovita presoja vpliva, ki bi upoštevala lokalne in regionalne posebnosti, zlasti na otokih in v najbolj oddaljenih regijah, zaradi popolne izoliranost njihovih energetskih sistemov. Te posebnosti pomenijo, da se lahko optimalna mešanica energetskih virov razlikuje po regijah. Tako se lahko tudi posledice uvajanja novih virov energije ter nadaljevanje uporabe konvencionalnih virov energije in prenehanje njene uporabe po posameznih regijah zelo razlikujejo; |
| --- | --- |

57.

zahteva, da se v zvezi z morebitnimi gospodarskimi posledicami ter finančnimi in upravnimi izdatki za vse prihodnje ukrepe Evropske unije na energetskem področju opravi celovita presoja vpliva, ki bi upoštevala lokalne in regionalne posebnosti, zlasti na otokih in v najbolj oddaljenih regijah, zaradi popolne izoliranost njihovih energetskih sistemov. Te posebnosti pomenijo, da se lahko optimalna mešanica energetskih virov razlikuje po regijah. Tako se lahko tudi posledice uvajanja novih virov energije ter nadaljevanje uporabe konvencionalnih virov energije in prenehanje njene uporabe po posameznih regijah zelo razlikujejo;

| 58. | opozarja, da je treba v vsakršni novi zakonodaji na temo energetske politike ustrezno upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da bi bilo mogoče zagotoviti, da je raven ukrepanja skladna z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

58.

opozarja, da je treba v vsakršni novi zakonodaji na temo energetske politike ustrezno upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da bi bilo mogoče zagotoviti, da je raven ukrepanja skladna z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.

V Bruslju, 1. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Vprašanja, ki se bolj podrobno nanašajo na zniževanje emisij CO2 in boj proti podnebnim spremembam, bodo v kratkem obravnavana v posebnem mnenju Odbora regij.

1

2

(2)  CdR 241/2008 fin.

2

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/12

---

Mnenje Odbora regij – Mednarodna podnebna politika po Københavnu

2011/C 42/03

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je lahko večplasten evropski pristop k boju proti podnebnim spremembam na nacionalni, regionalni in lokalni ravni primer usklajenega koncepta ukrepanja in lahko služi za zgled tudi zunaj Evrope. Pomembni pogoji so pregledne, skupne strukture različnih političnih področij in učinkovita ter lokalnim in regionalnim oblastem dostopna finančna struktura; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je lahko večplasten evropski pristop k boju proti podnebnim spremembam na nacionalni, regionalni in lokalni ravni primer usklajenega koncepta ukrepanja in lahko služi za zgled tudi zunaj Evrope. Pomembni pogoji so pregledne, skupne strukture različnih političnih področij in učinkovita ter lokalnim in regionalnim oblastem dostopna finančna struktura;

| — | v zvezi s tem pozdravlja pobudo Konvencije županov za več kot 20-odstotno zmanjšanje emisij ogljika v trenutno več kot 2 150 evropskih mestih do leta 2020 ter pričakuje, da bodo za dejansko uresničitev napovedanih ciljev zagotovljena potrebna sredstva; |
| --- | --- |

—

v zvezi s tem pozdravlja pobudo Konvencije županov za več kot 20-odstotno zmanjšanje emisij ogljika v trenutno več kot 2 150 evropskih mestih do leta 2020 ter pričakuje, da bodo za dejansko uresničitev napovedanih ciljev zagotovljena potrebna sredstva;

| — | meni, da lahko konstruktivno sodelovanje med lokalno in nacionalno ravnjo pri ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam poteka v obliki sporazumov, ki temeljijo na rezultatih, pri katerih se lahko vsaka raven upravljanja prostovoljno zaveže, da si bo prizadevala za omilitev podnebnih sprememb, in skupaj z drugimi prevzame odgovornost za posamezne prispevke; |
| --- | --- |

—

meni, da lahko konstruktivno sodelovanje med lokalno in nacionalno ravnjo pri ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam poteka v obliki sporazumov, ki temeljijo na rezultatih, pri katerih se lahko vsaka raven upravljanja prostovoljno zaveže, da si bo prizadevala za omilitev podnebnih sprememb, in skupaj z drugimi prevzame odgovornost za posamezne prispevke;

| — | poudarja vse večji pomen energetskih in podnebnih „zvez“ med regijami in podjetji v posameznem sektorju ali več sektorjih, ki so že bile vključene v pogajanja v Københavnu. Te je treba podpreti, s čimer bomo čim bolj okrepili in pospešili razvoj in uporabo tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Pri tem so v ospredju nosilci odločanja na regionalni in lokalni ravni ter še posebej mala in srednje velika podjetja (MSP); |
| --- | --- |

—

poudarja vse večji pomen energetskih in podnebnih „zvez“ med regijami in podjetji v posameznem sektorju ali več sektorjih, ki so že bile vključene v pogajanja v Københavnu. Te je treba podpreti, s čimer bomo čim bolj okrepili in pospešili razvoj in uporabo tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Pri tem so v ospredju nosilci odločanja na regionalni in lokalni ravni ter še posebej mala in srednje velika podjetja (MSP);

| — | ponovno opozarja, da bodo za izvajanje ukrepov za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam zlasti na regionalni in lokalni ravni potrebna dodatna finančna sredstva. |
| --- | --- |

—

ponovno opozarja, da bodo za izvajanje ukrepov za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam zlasti na regionalni in lokalni ravni potrebna dodatna finančna sredstva.

| Poročevalka | : | Nicola BEER (DE/ALDE), državna sekretarka za povezovanje in Evropo na ministrstvu za pravosodje dežele Hessen |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Mednarodna podnebna politika po Københavnu:
  takojšnje ukrepanje za ponovno oživitev globalnih ukrepov glede podnebnih sprememb
  COM(2010) 86 konč. |

Poročevalka

:

Nicola BEER (DE/ALDE), državna sekretarka za povezovanje in Evropo na ministrstvu za pravosodje dežele Hessen

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Mednarodna podnebna politika po Københavnu:

takojšnje ukrepanje za ponovno oživitev globalnih ukrepov glede podnebnih sprememb

COM(2010) 86 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da bodo imele podnebne spremembe neposredne posledice za vsa živa bitja na našem planetu, ne glede na geopolitične razmere. Največji nalogi našega časa sta omejitev nevarnosti globalnega segrevanja in soočenje s posledicami podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da bodo imele podnebne spremembe neposredne posledice za vsa živa bitja na našem planetu, ne glede na geopolitične razmere. Največji nalogi našega časa sta omejitev nevarnosti globalnega segrevanja in soočenje s posledicami podnebnih sprememb;

| 2. | v zvezi s tem opozarja na posebno vlogo podnacionalnih ravni, še posebej regionalnih in lokalnih nosilcev odločanja v Evropi, ki so blizu državljanom in zato na ključnem položaju za izvajanje ukrepov za varstvo podnebja; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem opozarja na posebno vlogo podnacionalnih ravni, še posebej regionalnih in lokalnih nosilcev odločanja v Evropi, ki so blizu državljanom in zato na ključnem položaju za izvajanje ukrepov za varstvo podnebja;

| 3. | se popolnoma strinja s Komisijo, da je treba ta potencial izkoristiti za varstvo podnebja. Da bo mogoče doseči ambiciozne podnebne cilje, bo treba najprej poskrbeti za trajnostno ozaveščanje družbe in prestrukturiranje gospodarskega sistema tako, da bo omogočal učinkovito rabo virov. |
| --- | --- |

3.

se popolnoma strinja s Komisijo, da je treba ta potencial izkoristiti za varstvo podnebja. Da bo mogoče doseči ambiciozne podnebne cilje, bo treba najprej poskrbeti za trajnostno ozaveščanje družbe in prestrukturiranje gospodarskega sistema tako, da bo omogočal učinkovito rabo virov.

V zvezi s sporočilom Komisije

ODBOR REGIJ

| 4. | pozdravlja, da je Komisija sklep o usmeritvi splošnega soglasja o podnebnih spremembah v konkretna dejanja strnila v strategijo, ki naj bi ohranila in še povečala dinamičnost prizadevanj za premagovanje podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da je Komisija sklep o usmeritvi splošnega soglasja o podnebnih spremembah v konkretna dejanja strnila v strategijo, ki naj bi ohranila in še povečala dinamičnost prizadevanj za premagovanje podnebnih sprememb;

| 5. | ugotavlja, da so podnebne spremembe in njihove različne regionalne posledice znanstveno priznane kot svetovni pojav, mednarodna skupnost pa se vse bolj zaveda, da je nujno ukrepati v skladu s priporočili Mednarodnega foruma o podnebnih spremembah. Evropska unija si je že leta 2008 postavila ambiciozne cilje, da bo do leta 2020 za 20 % zmanjšala emisije toplogrednih plinov, pri proizvodnji energije za 20 % povečala delež energije iz obnovljivih virov in za 20 % znižala porabo energije. Ti cilji so zapisani tudi v strategiji Evropa 2020 in Odbor regij jih izrecno podpira; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so podnebne spremembe in njihove različne regionalne posledice znanstveno priznane kot svetovni pojav, mednarodna skupnost pa se vse bolj zaveda, da je nujno ukrepati v skladu s priporočili Mednarodnega foruma o podnebnih spremembah. Evropska unija si je že leta 2008 postavila ambiciozne cilje, da bo do leta 2020 za 20 % zmanjšala emisije toplogrednih plinov, pri proizvodnji energije za 20 % povečala delež energije iz obnovljivih virov in za 20 % znižala porabo energije. Ti cilji so zapisani tudi v strategiji Evropa 2020 in Odbor regij jih izrecno podpira;

| 6. | opozarja na mednarodno razsežnost podnebnih sprememb in potrebo po ukrepih na svetovni ravni; |
| --- | --- |

6.

opozarja na mednarodno razsežnost podnebnih sprememb in potrebo po ukrepih na svetovni ravni;

| 7. | poziva k vključitvi poglavja z močnim poudarkom na lokalni ravni v naslednji mednarodni sporazum OZN o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

7.

poziva k vključitvi poglavja z močnim poudarkom na lokalni ravni v naslednji mednarodni sporazum OZN o podnebnih spremembah;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da velja proces Organizacije združenih narodov za celovito svetovno upravljanje varovanja podnebja za nujnega, zato izrecno podpira prizadevanje za mednarodno zavezujoč sporazum o varovanju podnebja, v katerega bi bilo treba vključiti predvsem politične smernice sporazuma iz Københavna; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da velja proces Organizacije združenih narodov za celovito svetovno upravljanje varovanja podnebja za nujnega, zato izrecno podpira prizadevanje za mednarodno zavezujoč sporazum o varovanju podnebja, v katerega bi bilo treba vključiti predvsem politične smernice sporazuma iz Københavna;

| 9. | ponovno izraža podporo cilju o omejitvi povišanja temperature na Zemlji za največ dve stopinji Celzija; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža podporo cilju o omejitvi povišanja temperature na Zemlji za največ dve stopinji Celzija;

| 10. | z veseljem ugotavlja, da je Evropska unija na dobri poti, da izpolni svoje obveznosti iz Kjotskega protokola za obdobje 2008–2012, in ceni prizadevanje Evrope, da ostane eden od okolju najprijaznejših delov sveta; |
| --- | --- |

10.

z veseljem ugotavlja, da je Evropska unija na dobri poti, da izpolni svoje obveznosti iz Kjotskega protokola za obdobje 2008–2012, in ceni prizadevanje Evrope, da ostane eden od okolju najprijaznejših delov sveta;

| 11. | ugotavlja, da so pogajanja o boju proti podnebnim spremembam decembra 2009 v Københavnu sicer omogočila obsežno izmenjavo mnenj na mednarodni ravni in politični dogovor med večino držav, ki se do takrat niso uradno angažirale, ni pa bilo mogoče skleniti pravno zavezujočega sporazuma; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so pogajanja o boju proti podnebnim spremembam decembra 2009 v Københavnu sicer omogočila obsežno izmenjavo mnenj na mednarodni ravni in politični dogovor med večino držav, ki se do takrat niso uradno angažirale, ni pa bilo mogoče skleniti pravno zavezujočega sporazuma;

| 12. | se strinja, da mora EU postati bolj prepričljiva in se najprej osredotočiti na pridobivanje podpore različnih partnerjev. OR v zvezi s tem opozarja, da mora EU pri tem nastopati enotno; |
| --- | --- |

12.

se strinja, da mora EU postati bolj prepričljiva in se najprej osredotočiti na pridobivanje podpore različnih partnerjev. OR v zvezi s tem opozarja, da mora EU pri tem nastopati enotno;

| 13. | meni, da mora mednarodno zavezujoč sporazum zagotoviti integriteto okoljske politike, da ga bodo države podpisnice ponotranjile; |
| --- | --- |

13.

meni, da mora mednarodno zavezujoč sporazum zagotoviti integriteto okoljske politike, da ga bodo države podpisnice ponotranjile;

| 14. | opozarja, da je Evropska unija eden redkih večjih delov sveta, ki je bistveno zmanjšal emisije ogljika; zaradi te vodilne vloge, ki je priznana v svetovnem merilu, ima – in tudi mora imeti – posebno odgovornost in izkoristiti potencial za nadaljnje zmanjšanje; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je Evropska unija eden redkih večjih delov sveta, ki je bistveno zmanjšal emisije ogljika; zaradi te vodilne vloge, ki je priznana v svetovnem merilu, ima – in tudi mora imeti – posebno odgovornost in izkoristiti potencial za nadaljnje zmanjšanje;

| 15. | poudarja, da bodo posledice podnebnih sprememb mednarodno in regionalno znotraj Evrope zelo različne (npr. na celinskih in gorskih območjih ali otokih zaradi dezertifikacije, taljenja ledenikov in dviga morske gladine), zato je treba morebitne regionalne posledice oceniti na ravni držav članic, regij in lokalnih oblasti ob upoštevanju njihove raznolikosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bodo posledice podnebnih sprememb mednarodno in regionalno znotraj Evrope zelo različne (npr. na celinskih in gorskih območjih ali otokih zaradi dezertifikacije, taljenja ledenikov in dviga morske gladine), zato je treba morebitne regionalne posledice oceniti na ravni držav članic, regij in lokalnih oblasti ob upoštevanju njihove raznolikosti;

| 16. | se zavzema za boljše ravnovesje med potrebnim pritiskom pričakovanj in vzdrževanjem zagona procesa, da ne bo prišlo do zastoja in/ali ovirajočega odnosa. |
| --- | --- |

16.

se zavzema za boljše ravnovesje med potrebnim pritiskom pričakovanj in vzdrževanjem zagona procesa, da ne bo prišlo do zastoja in/ali ovirajočega odnosa.

V zvezi s pogledom nazaj na København

ODBOR REGIJ

| 17. | obžaluje, da Evropska unija v Københavnu ni uspela uveljaviti svojega stališča o boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da Evropska unija v Københavnu ni uspela uveljaviti svojega stališča o boju proti podnebnim spremembam;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da je bil na konferenci o podnebju v Københavnu določen cilj, da sme povprečna temperatura na Zemlji preseči predindustrijsko raven za največ 2 °C, in se hkrati sklicuje na delo Medvladnega foruma o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da je bil na konferenci o podnebju v Københavnu določen cilj, da sme povprečna temperatura na Zemlji preseči predindustrijsko raven za največ 2 °C, in se hkrati sklicuje na delo Medvladnega foruma o podnebnih spremembah;

| 19. | pozdravlja, da se je do 31. januarja 2010 že 55 držav mednarodne skupnosti odzvalo pozivu, da za svoje cilje zmanjšanja emisij prijavijo zavezujoče zahteve. To kaže na široko in vse večjo podporo sporazumu in trdno odločenost večine držav, da okrepijo ukrepe za varstvo podnebja, pri čemer gre obžalovati, da so izražene zahteve nezadostne za uresničitev cilja konference v Københavnu glede omejitve segrevanja Zemlje na 2 °C; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja, da se je do 31. januarja 2010 že 55 držav mednarodne skupnosti odzvalo pozivu, da za svoje cilje zmanjšanja emisij prijavijo zavezujoče zahteve. To kaže na široko in vse večjo podporo sporazumu in trdno odločenost večine držav, da okrepijo ukrepe za varstvo podnebja, pri čemer gre obžalovati, da so izražene zahteve nezadostne za uresničitev cilja konference v Københavnu glede omejitve segrevanja Zemlje na 2 °C;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da sporazum iz Københavna, tudi v pričakovanju potrebne finančne podpore za varstvo podnebja, zahteva, da države sprejmejo temeljna pravila za redno merjenje, poročanje in preverjanje (MRV) ter ukrepe za varstvo podnebja. |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da sporazum iz Københavna, tudi v pričakovanju potrebne finančne podpore za varstvo podnebja, zahteva, da države sprejmejo temeljna pravila za redno merjenje, poročanje in preverjanje (MRV) ter ukrepe za varstvo podnebja.

V zvezi z razlogi za ukrepanje

ODBOR REGIJ

| 21. | poudarja, da si bo treba zaradi bližajočih se pogajanj v Mehiki in zlasti pripravljalnih konferenc pred pogajanji pridobiti države oziroma skupine držav, ki so menile, da njihovi interesi v Københavnu niso bili ustrezno upoštevani; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da si bo treba zaradi bližajočih se pogajanj v Mehiki in zlasti pripravljalnih konferenc pred pogajanji pridobiti države oziroma skupine držav, ki so menile, da njihovi interesi v Københavnu niso bili ustrezno upoštevani;

| 22. | podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija in ki naj bi služili krepitvi ozaveščenosti tretjih držav. Zato je nujno treba vnaprej poznati stališča, skrbi in pričakovanja pogajalskih partnerjev glede ključnih vprašanj, da bo mogoče prepričati zlasti države, katerih pripravljenost za pravno zavezujoč mednarodni sporazum o varstvu podnebja še ni dovolj močna; |
| --- | --- |

22.

podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija in ki naj bi služili krepitvi ozaveščenosti tretjih držav. Zato je nujno treba vnaprej poznati stališča, skrbi in pričakovanja pogajalskih partnerjev glede ključnih vprašanj, da bo mogoče prepričati zlasti države, katerih pripravljenost za pravno zavezujoč mednarodni sporazum o varstvu podnebja še ni dovolj močna;

| 23. | poudarja, da mora EU enotno nastopiti mandat za pogajanje, ki temelji na Lizbonski pogodbi, in poziva k doslednemu izvajanju teh novih struktur; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora EU enotno nastopiti mandat za pogajanje, ki temelji na Lizbonski pogodbi, in poziva k doslednemu izvajanju teh novih struktur;

| 24. | v zvezi s tem odločno poziva EU, da že v Cancunu nastopi enotno; |
| --- | --- |

24.

v zvezi s tem odločno poziva EU, da že v Cancunu nastopi enotno;

| 25. | poudarja, da je treba zagotoviti merljivost in preverljivost rezultatov različnih ukrepov za ublažitev podnebnih sprememb in njihovih neizogibnih posledic. Ukrepi in podatki, ki jih je treba beležiti, morajo biti za vse države zavezujoči, pri tem pa ne sme biti kršena suverenost udeleženih; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba zagotoviti merljivost in preverljivost rezultatov različnih ukrepov za ublažitev podnebnih sprememb in njihovih neizogibnih posledic. Ukrepi in podatki, ki jih je treba beležiti, morajo biti za vse države zavezujoči, pri tem pa ne sme biti kršena suverenost udeleženih;

| 26. | izpostavlja, da mora Komisija v primeru, da ne bo sprejet mednarodni sporazum, prilagoditi in izboljšati strategijo za podnebno politiko EU; |
| --- | --- |

26.

izpostavlja, da mora Komisija v primeru, da ne bo sprejet mednarodni sporazum, prilagoditi in izboljšati strategijo za podnebno politiko EU;

| 27. | opozarja, da je treba skrbno upoštevati napetost med širokim pristopom celovitega energetsko-podnebnega koncepta ukrepanja in načelom subsidiarnosti. Države članice morajo imeti tudi v prihodnosti manevrski prostor, kjer strukturne posebnosti zahtevajo specifično ureditev, pri čemer pa ne sme priti do izkrivljanj konkurence; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je treba skrbno upoštevati napetost med širokim pristopom celovitega energetsko-podnebnega koncepta ukrepanja in načelom subsidiarnosti. Države članice morajo imeti tudi v prihodnosti manevrski prostor, kjer strukturne posebnosti zahtevajo specifično ureditev, pri čemer pa ne sme priti do izkrivljanj konkurence;

| 28. | meni, da je treba bolj poudarjati napredek v boju proti podnebnim spremembam, dajati zgled z ambicioznimi cilji ter pri tem zlasti na regionalni ravni s pomočjo primerov dobre prakse podpirati in oglaševati uspehe pri izvajanju. OR pri tem izrecno opozarja na vlogo državljanov. Brez ozaveščanja in sodelovanja na terenu ne bo mogoče doseči ambicioznih podnebnih ciljev; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba bolj poudarjati napredek v boju proti podnebnim spremembam, dajati zgled z ambicioznimi cilji ter pri tem zlasti na regionalni ravni s pomočjo primerov dobre prakse podpirati in oglaševati uspehe pri izvajanju. OR pri tem izrecno opozarja na vlogo državljanov. Brez ozaveščanja in sodelovanja na terenu ne bo mogoče doseči ambicioznih podnebnih ciljev;

| 29. | pozdravlja dejstvo, da bodo obravnavane tudi teme, ki v sporazumu iz Københavna doslej niso bile omenjene, na primer oblikovanje mednarodnega trga ogljika in zmanjšanje emisij iz mednarodnega zračnega in pomorskega prometa po posvetu z Mednarodno organizacijo za civilno letalstvo (ICAO) in Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO); |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da bodo obravnavane tudi teme, ki v sporazumu iz Københavna doslej niso bile omenjene, na primer oblikovanje mednarodnega trga ogljika in zmanjšanje emisij iz mednarodnega zračnega in pomorskega prometa po posvetu z Mednarodno organizacijo za civilno letalstvo (ICAO) in Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO);

| 30. | priznava, da bo vključitev zračnega in pomorskega prometa v svetovni sistem za trgovanje z emisijami poleg omejitve emisij in časovnega načrta za njihovo zmanjšanje pomemben korak za zmanjšanje emisij ogljika, hkrati pa opaža, da je treba z vidika konkurenčnosti upoštevati posebno odvisnost posameznih regij, npr. otokov; |
| --- | --- |

30.

priznava, da bo vključitev zračnega in pomorskega prometa v svetovni sistem za trgovanje z emisijami poleg omejitve emisij in časovnega načrta za njihovo zmanjšanje pomemben korak za zmanjšanje emisij ogljika, hkrati pa opaža, da je treba z vidika konkurenčnosti upoštevati posebno odvisnost posameznih regij, npr. otokov;

| 31. | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko ima kmetijstvo pri blažitvi podnebnih sprememb, saj lahko le sektor kmetijstva omogoča stroškovno ugodnejše zmanjšanje emisij ekvivalenta CO2 in bolj obsežno zajemanje ogljika, hkrati pa še naprej zagotavlja proizvodnjo živil, ustvarja kmetijske prihodke in preprečuje odseljevanje s podeželja; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko ima kmetijstvo pri blažitvi podnebnih sprememb, saj lahko le sektor kmetijstva omogoča stroškovno ugodnejše zmanjšanje emisij ekvivalenta CO2 in bolj obsežno zajemanje ogljika, hkrati pa še naprej zagotavlja proizvodnjo živil, ustvarja kmetijske prihodke in preprečuje odseljevanje s podeželja;

| 32. | meni, da se mora EU s svojimi ukrepi – na podlagi strategije Evropa 2020 za trajnostno gospodarsko rast („Green New Deal“) na poti do okolju najprijaznejšega dela sveta – lotiti konkretnega dela, ki bo utrlo pot za prehod EU na gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika; |
| --- | --- |

32.

meni, da se mora EU s svojimi ukrepi – na podlagi strategije Evropa 2020 za trajnostno gospodarsko rast („Green New Deal“) na poti do okolju najprijaznejšega dela sveta – lotiti konkretnega dela, ki bo utrlo pot za prehod EU na gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika;

| 33. | opozarja, da je lahko takšna pot uspešna samo, če bo imel tako javni kot zasebni sektor v ustreznem obdobju dovolj možnosti za strukturne spremembe in inovacije, pri čemer je treba upoštevati različne strukture gospodarstva in panog držav članic. Pri tem je treba upoštevati cilje zmanjšanja emisij EU; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je lahko takšna pot uspešna samo, če bo imel tako javni kot zasebni sektor v ustreznem obdobju dovolj možnosti za strukturne spremembe in inovacije, pri čemer je treba upoštevati različne strukture gospodarstva in panog držav članic. Pri tem je treba upoštevati cilje zmanjšanja emisij EU;

| 34. | poudarja, da je mogoče izjemne izzive varstva podnebja na svetovni ravni bolje obvladati le v soglasju z gospodarstvom; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je mogoče izjemne izzive varstva podnebja na svetovni ravni bolje obvladati le v soglasju z gospodarstvom;

| 35. | opozarja, da so za preprečevanje izkrivljanj konkurence med državami s standardi za varstvo podnebja in državami brez njih potrebni ustreznejši instrumenti, sicer lahko prenos emisij ogljika v tretje države (carbon leakage) privede do selitve delovnih mest, zlasti v nekaterih industrijskih sektorjih; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da so za preprečevanje izkrivljanj konkurence med državami s standardi za varstvo podnebja in državami brez njih potrebni ustreznejši instrumenti, sicer lahko prenos emisij ogljika v tretje države (carbon leakage) privede do selitve delovnih mest, zlasti v nekaterih industrijskih sektorjih;

| 36. | izpostavlja, da je tudi zaradi gospodarskih razlogov potreben nastanek mednarodnega naslednika prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola, da se podjetjem in državam vsaj v prihodnjih desetih letih zagotovita varnost načrtovanja in pravna varnost; |
| --- | --- |

36.

izpostavlja, da je tudi zaradi gospodarskih razlogov potreben nastanek mednarodnega naslednika prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola, da se podjetjem in državam vsaj v prihodnjih desetih letih zagotovita varnost načrtovanja in pravna varnost;

| 37. | ugotavlja, da bo lahko sporazum, ki bo nasledil prvo obdobje Kjotskega protokola, uspešen le, če bodo odpravljene znane pomanjkljivosti in s tem zagotovljena okoljska celovitost. Prihodnja zmanjšanja emisij je treba pravično porazdeliti v vsej mednarodni skupnosti, da se posamezne države ne bodo znašle v nesorazmerno slabšem položaju. To velja zlasti za države v razvoju in države v gospodarskem vzponu, ki jih morajo konkretno (na primer tehnološko in finančno) podpreti industrijske države; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da bo lahko sporazum, ki bo nasledil prvo obdobje Kjotskega protokola, uspešen le, če bodo odpravljene znane pomanjkljivosti in s tem zagotovljena okoljska celovitost. Prihodnja zmanjšanja emisij je treba pravično porazdeliti v vsej mednarodni skupnosti, da se posamezne države ne bodo znašle v nesorazmerno slabšem položaju. To velja zlasti za države v razvoju in države v gospodarskem vzponu, ki jih morajo konkretno (na primer tehnološko in finančno) podpreti industrijske države;

| 38. | vidi možnost za posredovanje znanja, ki so ga regije držav članic EU že pridobile pri izvajanju ukrepov v boju proti podnebnim spremembam, v obliki primerov dobre prakse (prenos znanja in tehnologije). Tak pristop bi bilo mogoče uporabiti tako za prenos tehnologije kot za metode merjenja, poročanja in preverjanja ukrepov; |
| --- | --- |

38.

vidi možnost za posredovanje znanja, ki so ga regije držav članic EU že pridobile pri izvajanju ukrepov v boju proti podnebnim spremembam, v obliki primerov dobre prakse (prenos znanja in tehnologije). Tak pristop bi bilo mogoče uporabiti tako za prenos tehnologije kot za metode merjenja, poročanja in preverjanja ukrepov;

| 39. | kot ustrezen instrument predlaga „platformo za spremljanje podnebnih sprememb“, ki bi omogočala izmenjavo znanja o regionalnih in lokalnih ukrepih za varstvo podnebja ter podpirala razvoj teh ukrepov. Tako bi bilo mogoče optimalno izkoristiti in učinkovito udejanjiti izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti ter pripomoči k bolj poznavalskim odzivom EU in držav članic; |
| --- | --- |

39.

kot ustrezen instrument predlaga „platformo za spremljanje podnebnih sprememb“, ki bi omogočala izmenjavo znanja o regionalnih in lokalnih ukrepih za varstvo podnebja ter podpirala razvoj teh ukrepov. Tako bi bilo mogoče optimalno izkoristiti in učinkovito udejanjiti izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti ter pripomoči k bolj poznavalskim odzivom EU in držav članic;

| 40. | meni, da je treba pogajanja o zmanjšanju emisij CO2 bolje uskladiti z ustreznimi mednarodnimi razpravami o zmanjšanju biotske raznovrstnosti (CBD), boju proti podnebnim spremembam (UNFCCC) in dezertifikaciji (UNCCD), ter poziva Komisijo, naj v tej smeri prevzame pobudo, npr. s srečanjem na visoki ravni o treh konvencijah iz Ria; |
| --- | --- |

40.

meni, da je treba pogajanja o zmanjšanju emisij CO2 bolje uskladiti z ustreznimi mednarodnimi razpravami o zmanjšanju biotske raznovrstnosti (CBD), boju proti podnebnim spremembam (UNFCCC) in dezertifikaciji (UNCCD), ter poziva Komisijo, naj v tej smeri prevzame pobudo, npr. s srečanjem na visoki ravni o treh konvencijah iz Ria;

| 41. | meni, da morajo regije na področju boja proti globalnemu segrevanju in prilagajanja podnebnim spremembam tesneje sodelovati; |
| --- | --- |

41.

meni, da morajo regije na področju boja proti globalnemu segrevanju in prilagajanja podnebnim spremembam tesneje sodelovati;

| 42. | meni, da lahko konstruktivno sodelovanje med lokalno in nacionalno ravnjo pri ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam poteka v obliki sporazumov, ki temeljijo na rezultatih, pri katerih se lahko vsaka raven upravljanja prostovoljno zaveže, da si bo prizadevala za omilitev podnebnih sprememb, in skupaj z drugimi prevzame odgovornost za posamezne prispevke; |
| --- | --- |

42.

meni, da lahko konstruktivno sodelovanje med lokalno in nacionalno ravnjo pri ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam poteka v obliki sporazumov, ki temeljijo na rezultatih, pri katerih se lahko vsaka raven upravljanja prostovoljno zaveže, da si bo prizadevala za omilitev podnebnih sprememb, in skupaj z drugimi prevzame odgovornost za posamezne prispevke;

| 43. | priznava, da je za sporazum, ki bo nasledil Kjotski protokol v okviru istega protokola, potreben celovit koncept ukrepanja, ki bo preprečeval negativne vzajemne učinke med posameznimi instrumenti ukrepanja. |
| --- | --- |

43.

priznava, da je za sporazum, ki bo nasledil Kjotski protokol v okviru istega protokola, potreben celovit koncept ukrepanja, ki bo preprečeval negativne vzajemne učinke med posameznimi instrumenti ukrepanja.

V zvezi s strategijo Komisije

Pionirska vloga EU

ODBOR REGIJ

| 44. | pozdravlja pobudo Komisije, da ponovno prevzame vodilno mesto v mednarodnem varstvu podnebja; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja pobudo Komisije, da ponovno prevzame vodilno mesto v mednarodnem varstvu podnebja;

| 45. | poudarja, da iz strategije Evropa 2020, katere cilj je trajnostna rast, izvirajo okolju prijazne in konkurenčne strukturne spremembe v gospodarstvu z učinkovito izrabo virov ter vodijo v Evropo, ki učinkovito uporablja vire; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da iz strategije Evropa 2020, katere cilj je trajnostna rast, izvirajo okolju prijazne in konkurenčne strukturne spremembe v gospodarstvu z učinkovito izrabo virov ter vodijo v Evropo, ki učinkovito uporablja vire;

| 46. | opozarja, da bodo te spremembe mogoče, če bodo dovolj zgodaj vključene in pridobljene vse družbene skupine in državljani, in sicer z ustreznimi informacijami in preglednostjo, saj bodo te spremembe, ki bodo presegle zgolj tehnološke spremembe, privedle do prilagajanja sedanjega načina življenja; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da bodo te spremembe mogoče, če bodo dovolj zgodaj vključene in pridobljene vse družbene skupine in državljani, in sicer z ustreznimi informacijami in preglednostjo, saj bodo te spremembe, ki bodo presegle zgolj tehnološke spremembe, privedle do prilagajanja sedanjega načina življenja;

| 47. | opominja, da mora prehod na gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika, ki je potreben zaradi podnebnih sprememb, potekati na socialno odgovoren način, da ga bo družba ustrezno sprejela. Poleg pričakovanega ustvarjanja novih delovnih mest je treba misliti tudi na ohranitev in morebitno preusmeritev sedanjih delovnih mest; |
| --- | --- |

47.

opominja, da mora prehod na gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika, ki je potreben zaradi podnebnih sprememb, potekati na socialno odgovoren način, da ga bo družba ustrezno sprejela. Poleg pričakovanega ustvarjanja novih delovnih mest je treba misliti tudi na ohranitev in morebitno preusmeritev sedanjih delovnih mest;

| 48. | izrecno podpira v strategiji Evropa 2020 omenjene cilje za varstvo podnebja oz. energetske cilje 20-20-20, vključno s povečanjem zmanjšanja emisij na 30 %, če bodo izpolnjeni pogoji za to. Preden bo sprejeta enostranska zaveza za 30 %, bo treba opraviti obširno analizo, ki bo zagotovila, da konkurenčnost evropskih podjetij ne bo utrpela škode. Odbor meni, da je prehod na cilj 30 % izjemno pomembno vprašanje, o katerem je treba odločati na podlagi natančnih poročil, ki jamčijo za njegovo okoljsko in gospodarsko izvedljivost. Izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da imajo izvedene študije, ki so sicer tehnično pravilne, makroekonomski značaj. Meni, da bi morale biti na voljo tudi študije za posamezne sektorje, da bi se lahko jasneje opredelili izravnalni ukrepi. Prav tako je treba pri njihovi pripravi upoštevati razmere v posameznih državah članicah, zlasti na poddržavni/regionalni ravni; |
| --- | --- |

48.

izrecno podpira v strategiji Evropa 2020 omenjene cilje za varstvo podnebja oz. energetske cilje 20-20-20, vključno s povečanjem zmanjšanja emisij na 30 %, če bodo izpolnjeni pogoji za to. Preden bo sprejeta enostranska zaveza za 30 %, bo treba opraviti obširno analizo, ki bo zagotovila, da konkurenčnost evropskih podjetij ne bo utrpela škode. Odbor meni, da je prehod na cilj 30 % izjemno pomembno vprašanje, o katerem je treba odločati na podlagi natančnih poročil, ki jamčijo za njegovo okoljsko in gospodarsko izvedljivost. Izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da imajo izvedene študije, ki so sicer tehnično pravilne, makroekonomski značaj. Meni, da bi morale biti na voljo tudi študije za posamezne sektorje, da bi se lahko jasneje opredelili izravnalni ukrepi. Prav tako je treba pri njihovi pripravi upoštevati razmere v posameznih državah članicah, zlasti na poddržavni/regionalni ravni;

| 49. | pozdravlja pobudo Komisije o pripravi načrta za prehod EU na gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 ter jo odločno poziva, da opredeli kratko- in srednjeročne točke na poti do tja; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja pobudo Komisije o pripravi načrta za prehod EU na gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 ter jo odločno poziva, da opredeli kratko- in srednjeročne točke na poti do tja;

| 50. | opozarja, da so inovativni postopki in proizvodi med ključnimi elementi za premagovanje svetovnih izzivov varstva podnebja. Le inovativnost lahko na dolgi rok ustvarja potrebno moč za rast; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da so inovativni postopki in proizvodi med ključnimi elementi za premagovanje svetovnih izzivov varstva podnebja. Le inovativnost lahko na dolgi rok ustvarja potrebno moč za rast;

| 51. | podpira ugotovitev Komisije, da morajo biti ukrepi osredotočeni na inovacije ter čimprejšnjo uporabo novih tehnologij in ustrezne infrastrukture, s čimer se bo vodilna vloga evropskih podjetij v ključnih tehnologijah še okrepila; |
| --- | --- |

51.

podpira ugotovitev Komisije, da morajo biti ukrepi osredotočeni na inovacije ter čimprejšnjo uporabo novih tehnologij in ustrezne infrastrukture, s čimer se bo vodilna vloga evropskih podjetij v ključnih tehnologijah še okrepila;

| 52. | poudarja, da je zahvaljujoč sodobnim ukrepom za varstvo podnebja in okolja ukrepanje na številnih področjih že danes na visoki ravni . To je treba pri prihodnjem določanju meril priznati in upoštevati. Da se bo upošteval pojav različnih ravni predhodnih vlaganj, je treba v sistem vključiti dinamičnost, ki bo omogočala upoštevanje posameznih regionalnih/lokalnih izhodiščnih položajev; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je zahvaljujoč sodobnim ukrepom za varstvo podnebja in okolja ukrepanje na številnih področjih že danes na visoki ravni . To je treba pri prihodnjem določanju meril priznati in upoštevati. Da se bo upošteval pojav različnih ravni predhodnih vlaganj, je treba v sistem vključiti dinamičnost, ki bo omogočala upoštevanje posameznih regionalnih/lokalnih izhodiščnih položajev;

| 53. | opozarja, da bi lahko gospodarsko prestrukturiranje negativno vplivalo zlasti na regionalno in lokalno raven; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da bi lahko gospodarsko prestrukturiranje negativno vplivalo zlasti na regionalno in lokalno raven;

| 54. | pozna velike možnosti, ki lahko nastanejo iz trajnostne gospodarske rasti, na primer ustvarjanje novih delovnih mest in varno oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

54.

pozna velike možnosti, ki lahko nastanejo iz trajnostne gospodarske rasti, na primer ustvarjanje novih delovnih mest in varno oskrbo z energijo;

| 55. | predlaga, da se energetska sanacija stavb vključi v načrt ukrepov kot sestavina za doseganje ciljev varstva podnebja, in v zvezi s tem opozarja, da stavbe, ki ne izpolnjujejo zahtev za energetsko učinkovitost, povzročajo znaten delež emisij ogljika. Do tri četrtine stanovanjskih stavb ima velike možnosti za prihranek; |
| --- | --- |

55.

predlaga, da se energetska sanacija stavb vključi v načrt ukrepov kot sestavina za doseganje ciljev varstva podnebja, in v zvezi s tem opozarja, da stavbe, ki ne izpolnjujejo zahtev za energetsko učinkovitost, povzročajo znaten delež emisij ogljika. Do tri četrtine stanovanjskih stavb ima velike možnosti za prihranek;

| 56. | opozarja, da ambicioznih ciljev varstva podnebja ne bo mogoče doseči brez upoštevanja možnosti stavbnega fonda za prihranek ogljika; |
| --- | --- |

56.

opozarja, da ambicioznih ciljev varstva podnebja ne bo mogoče doseči brez upoštevanja možnosti stavbnega fonda za prihranek ogljika;

| 57. | opozarja na pomen zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v sektorju cestnega prevoza oseb in blaga; |
| --- | --- |

57.

opozarja na pomen zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v sektorju cestnega prevoza oseb in blaga;

| 58. | obžaluje, da Komisija v sporočilu ne omenja potrebe po regionalnem ukrepanju pri izvajanju ciljev varstva podnebja. Pri tem lahko z meddržavno in medregionalno podporo inovacij, raziskav in razvoja pot utirata Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) ter njegova skupnost znanja in inovacij za ohranitev podnebja (Climate-KIC); |
| --- | --- |

58.

obžaluje, da Komisija v sporočilu ne omenja potrebe po regionalnem ukrepanju pri izvajanju ciljev varstva podnebja. Pri tem lahko z meddržavno in medregionalno podporo inovacij, raziskav in razvoja pot utirata Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) ter njegova skupnost znanja in inovacij za ohranitev podnebja (Climate-KIC);

| 59. | v zvezi s tem poudarja vse večji pomen energetskih in podnebnih „zvez“ med regijami in podjetji v posameznem sektorju ali več sektorjih, ki so že bile vključene v pogajanja v Københavnu. Te je treba podpreti, s čimer bomo čim bolj okrepili in pospešili razvoj in uporabo tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Pri tem so v ospredju nosilci odločanja na regionalni in lokalni ravni ter še posebej mala in srednje velika podjetja (MSP). Zgled načela „od spodaj navzgor“ je hitro in učinkovito posredovanje informacij akterjem v podobnem položaju; |
| --- | --- |

59.

v zvezi s tem poudarja vse večji pomen energetskih in podnebnih „zvez“ med regijami in podjetji v posameznem sektorju ali več sektorjih, ki so že bile vključene v pogajanja v Københavnu. Te je treba podpreti, s čimer bomo čim bolj okrepili in pospešili razvoj in uporabo tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Pri tem so v ospredju nosilci odločanja na regionalni in lokalni ravni ter še posebej mala in srednje velika podjetja (MSP). Zgled načela „od spodaj navzgor“ je hitro in učinkovito posredovanje informacij akterjem v podobnem položaju;

| 60. | opozarja na številne pobude na regionalni ravni, ki služijo utrditvi varstva podnebja v družbi, na primer regionalne strategije za trajnost ali zveze lokalnih nosilcev odločanja, regionalnih vlad in podjetij. OR se izrecno ponuja, da izkušnje iz teh projektov posreduje zainteresiranim akterjem; |
| --- | --- |

60.

opozarja na številne pobude na regionalni ravni, ki služijo utrditvi varstva podnebja v družbi, na primer regionalne strategije za trajnost ali zveze lokalnih nosilcev odločanja, regionalnih vlad in podjetij. OR se izrecno ponuja, da izkušnje iz teh projektov posreduje zainteresiranim akterjem;

| 61. | v zvezi s tem pozdravlja pobudo Konvencije županov za več kot 20-odstotno zmanjšanje emisij ogljika v trenutno več kot 2 150 evropskih mestih do leta 2020, zato izrecno podpira Konvencijo kot osrednji element trajnostne energetske in podnebne politike ter pričakuje, da bodo za dejansko uresničitev napovedanih ciljev zagotovljena potrebna sredstva; |
| --- | --- |

61.

v zvezi s tem pozdravlja pobudo Konvencije županov za več kot 20-odstotno zmanjšanje emisij ogljika v trenutno več kot 2 150 evropskih mestih do leta 2020, zato izrecno podpira Konvencijo kot osrednji element trajnostne energetske in podnebne politike ter pričakuje, da bodo za dejansko uresničitev napovedanih ciljev zagotovljena potrebna sredstva;

| 62. | meni, da je treba pri urejanju tega vprašanja vzpostaviti ravnovesje med strogim zagotavljanjem varovanja okolja in ogromnimi stroški boja proti podnebnim spremembam za otoke in regije, ki so oddaljeni in/ali s tega vidika še posebej ranljivi ter v celoti odvisni od prevoza, vendar si močno prizadevajo za zmanjšanje emisij CO2, npr. z razvojem obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

62.

meni, da je treba pri urejanju tega vprašanja vzpostaviti ravnovesje med strogim zagotavljanjem varovanja okolja in ogromnimi stroški boja proti podnebnim spremembam za otoke in regije, ki so oddaljeni in/ali s tega vidika še posebej ranljivi ter v celoti odvisni od prevoza, vendar si močno prizadevajo za zmanjšanje emisij CO2, npr. z razvojem obnovljivih virov energije.

Izvajanje sporazuma iz Københavna

ODBOR REGIJ

| 63. | meni, da so bili v sporazumu iz Københavna vsekakor postavljeni pomembni temeljni kamni za bodočo, pravno zavezujočo pogodbo; to so še posebej sprejetje cilja 2 °C, prostovoljna določitev nacionalnih ciljev za zmanjšanje emisij v posameznih državah, trdne obljube državam v razvoju o financiranju hitrega začetka izvajanja ukrepov in o dolgoročnih potrebah po financiranju; |
| --- | --- |

63.

meni, da so bili v sporazumu iz Københavna vsekakor postavljeni pomembni temeljni kamni za bodočo, pravno zavezujočo pogodbo; to so še posebej sprejetje cilja 2 °C, prostovoljna določitev nacionalnih ciljev za zmanjšanje emisij v posameznih državah, trdne obljube državam v razvoju o financiranju hitrega začetka izvajanja ukrepov in o dolgoročnih potrebah po financiranju;

| 64. | se strinja, da so industrijske države in države v razvoju, ki skupaj proizvedejo 80 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, dale izjemno pomemben signal, ko so si določile konkretne cilje za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

64.

se strinja, da so industrijske države in države v razvoju, ki skupaj proizvedejo 80 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, dale izjemno pomemben signal, ko so si določile konkretne cilje za zmanjšanje emisij;

| 65. | se strinja, da količinska razsežnost zaveze za ukrepanje, ki so jo prijavile države, ne bo zadostovala za dosego cilja 2 °C; |
| --- | --- |

65.

se strinja, da količinska razsežnost zaveze za ukrepanje, ki so jo prijavile države, ne bo zadostovala za dosego cilja 2 °C;

| 66. | pozdravlja, da so tudi države v razvoju pripravljene prevzeti odgovornost in da napovedujejo ukrepe, katerih vsebino pa je treba še oceniti; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja, da so tudi države v razvoju pripravljene prevzeti odgovornost in da napovedujejo ukrepe, katerih vsebino pa je treba še oceniti;

| 67. | poudarja, da je v procesu po prihodnjih pogajanjih OZN izjemno pomembno natančno opredeliti cilje in ukrepe, ki so si jih zadale industrijske države ter države v razvoju in države v gospodarskem vzponu, saj morajo ti cilji navsezadnje voditi v kakovostno in količinsko pregledne, jasne in merljive postopke; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je v procesu po prihodnjih pogajanjih OZN izjemno pomembno natančno opredeliti cilje in ukrepe, ki so si jih zadale industrijske države ter države v razvoju in države v gospodarskem vzponu, saj morajo ti cilji navsezadnje voditi v kakovostno in količinsko pregledne, jasne in merljive postopke;

| 68. | meni, da je občutljiv problem merjenja, poročanja in preverjanja (MRV) mogoče uspešno in za vse vpletene sprejemljivo rešiti le, če bodo za vse vpletene veljali nedvoumno enaki pogoji. Ustrezna rešitev naj bi bil sistem, ki temelji na minimalnih merilih, skupaj opredeljenih v procesu Združenih narodov, pri čemer pa sta izvajanje ukrepov in dostopnost informacij vezana na nacionalno raven; |
| --- | --- |

68.

meni, da je občutljiv problem merjenja, poročanja in preverjanja (MRV) mogoče uspešno in za vse vpletene sprejemljivo rešiti le, če bodo za vse vpletene veljali nedvoumno enaki pogoji. Ustrezna rešitev naj bi bil sistem, ki temelji na minimalnih merilih, skupaj opredeljenih v procesu Združenih narodov, pri čemer pa sta izvajanje ukrepov in dostopnost informacij vezana na nacionalno raven;

| 69. | pozdravlja predlog Komisije o podpori sodelovanja z državami v razvoju, ki jih zanimajo programi za izgradnjo regionalnih zmogljivosti za merjenje, poročanje in preverjanje. |
| --- | --- |

69.

pozdravlja predlog Komisije o podpori sodelovanja z državami v razvoju, ki jih zanimajo programi za izgradnjo regionalnih zmogljivosti za merjenje, poročanje in preverjanje.

V zvezi s financiranjem hitrega začetka izvajanja ukrepov

ODBOR REGIJ

| 70. | pozdravlja obljubo v sporazumu iz Københavna o zagotovitvi finančnih sredstev, ki morajo znašati 30 milijard ameriških dolarjev, v obdobju 2010–2012 za financiranje hitrega začetka izvajanja ukrepov za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam v državah v razvoju; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja obljubo v sporazumu iz Københavna o zagotovitvi finančnih sredstev, ki morajo znašati 30 milijard ameriških dolarjev, v obdobju 2010–2012 za financiranje hitrega začetka izvajanja ukrepov za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam v državah v razvoju;

| 71. | meni, da je treba nujno ukrepati za čimprejšnje izvajanje finančne podpore, ki je bila v Københavnu obljubljena državam v razvoju; |
| --- | --- |

71.

meni, da je treba nujno ukrepati za čimprejšnje izvajanje finančne podpore, ki je bila v Københavnu obljubljena državam v razvoju;

| 72. | ve, da je Evropski svet določil prispevek Evropske unije in njenih držav članic v višini 2,4 milijarde EUR/leto, in poziva k hitremu izvajanju, saj bi to koristilo verodostojnosti EU; |
| --- | --- |

72.

ve, da je Evropski svet določil prispevek Evropske unije in njenih držav članic v višini 2,4 milijarde EUR/leto, in poziva k hitremu izvajanju, saj bi to koristilo verodostojnosti EU;

| 73. | poziva k spodbujanju in razširitvi partnerskih dejavnosti, ki potekajo na ravni evropskih regij z mesti, pokrajinami, regijami in deželami v državah v razvoju in gospodarskem vzponu, pri tem pa je treba paziti, da bo financiranje hitrega začetka izvajanja ukrepov temeljilo na tekočih ukrepih in pobudah, da ne bo prihajalo do zamud. |
| --- | --- |

73.

poziva k spodbujanju in razširitvi partnerskih dejavnosti, ki potekajo na ravni evropskih regij z mesti, pokrajinami, regijami in deželami v državah v razvoju in gospodarskem vzponu, pri tem pa je treba paziti, da bo financiranje hitrega začetka izvajanja ukrepov temeljilo na tekočih ukrepih in pobudah, da ne bo prihajalo do zamud.

V zvezi z dolgoročnim financiranjem

ODBOR REGIJ

| 74. | pozdravlja v prihodnost usmerjeno dolgoročno strategijo financiranja s predvidenim zneskom 100 milijard ameriških dolarjev letno do leta 2020, ki je opredeljena v sporazumu iz Københavna; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja v prihodnost usmerjeno dolgoročno strategijo financiranja s predvidenim zneskom 100 milijard ameriških dolarjev letno do leta 2020, ki je opredeljena v sporazumu iz Københavna;

| 75. | podpira predlog Komisije o podpori finančne strategije iz različnih virov; |
| --- | --- |

75.

podpira predlog Komisije o podpori finančne strategije iz različnih virov;

| 76. | poudarja, da mora biti z ozirom na prihodnjo mednarodno finančno strukturo na prvem mestu načelo preglednosti za vse vpletene – dajalce in prejemnike – še posebej pri izvajanju projektov. |
| --- | --- |

76.

poudarja, da mora biti z ozirom na prihodnjo mednarodno finančno strukturo na prvem mestu načelo preglednosti za vse vpletene – dajalce in prejemnike – še posebej pri izvajanju projektov.

V zvezi z napredovanjem pri razvoju mednarodnega trga ogljika

ODBOR REGIJ

| 77. | poudarja, da sta dolgoročen razvoj in uveljavljanje mednarodnega trga ogljika s pomočjo sistema za trgovanje z emisijami (načelo „omeji in trguj“) najučinkovitejša spodbujevalna ukrepa na poti do gospodarstva, ki varčuje z viri in ima nizke emisije ogljika; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da sta dolgoročen razvoj in uveljavljanje mednarodnega trga ogljika s pomočjo sistema za trgovanje z emisijami (načelo „omeji in trguj“) najučinkovitejša spodbujevalna ukrepa na poti do gospodarstva, ki varčuje z viri in ima nizke emisije ogljika;

| 78. | se strinja s Komisijo, da je predpogoj za mednarodni trg ogljika združljiv in primerljiv sistem, kar je treba upoštevati v nadaljnjem poteku mednarodnih pogajanj o podnebju; |
| --- | --- |

78.

se strinja s Komisijo, da je predpogoj za mednarodni trg ogljika združljiv in primerljiv sistem, kar je treba upoštevati v nadaljnjem poteku mednarodnih pogajanj o podnebju;

| 79. | poudarja, da je bilo z uveljavitvijo trga za mehanizem čistega razvoja (CDM) mogoče ozavestiti zasebne gospodarske akterje po vsem svetu o zmanjšanju emisij, jih povezati in spodbuditi k razvoju inovacij; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je bilo z uveljavitvijo trga za mehanizem čistega razvoja (CDM) mogoče ozavestiti zasebne gospodarske akterje po vsem svetu o zmanjšanju emisij, jih povezati in spodbuditi k razvoju inovacij;

| 80. | se tako kot Komisija zavzema za oceno in reformo mehanizma čistega razvoja (CDM), če velike države v gospodarskem vzponu, kot so Kitajska, Indija, Južna Afrika in Brazilija, tudi v prihodnosti ne bodo mogle sprejeti zavezujočih ciljev za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

80.

se tako kot Komisija zavzema za oceno in reformo mehanizma čistega razvoja (CDM), če velike države v gospodarskem vzponu, kot so Kitajska, Indija, Južna Afrika in Brazilija, tudi v prihodnosti ne bodo mogle sprejeti zavezujočih ciljev za zmanjšanje emisij;

| 81. | podpira predlog Komisije, da se v sodelovanju z zainteresiranimi industrijskimi državami in državami v razvoju oblikujejo sektorski mehanizmi na podlagi veljavnih predpisov EU o sistemu za trgovanje z emisijami. Do takrat je treba izboljšati merila kakovosti za emisijske dobropise iz mehanizmov, ki temeljijo na projektih; |
| --- | --- |

81.

podpira predlog Komisije, da se v sodelovanju z zainteresiranimi industrijskimi državami in državami v razvoju oblikujejo sektorski mehanizmi na podlagi veljavnih predpisov EU o sistemu za trgovanje z emisijami. Do takrat je treba izboljšati merila kakovosti za emisijske dobropise iz mehanizmov, ki temeljijo na projektih;

| 82. | se strinja, da bi bilo treba finančna sredstva iz mednarodnega trga ogljika uporabljati tudi za projekte v državah v razvoju; |
| --- | --- |

82.

se strinja, da bi bilo treba finančna sredstva iz mednarodnega trga ogljika uporabljati tudi za projekte v državah v razvoju;

| 83. | poleg tega meni, da bi bilo treba znaten delež prihodkov iz evropskega sistema za trgovanje z emisijami dodeliti lokalnim in regionalnim oblastem, da bodo lahko na kraju samem izvajale ukrepe za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

83.

poleg tega meni, da bi bilo treba znaten delež prihodkov iz evropskega sistema za trgovanje z emisijami dodeliti lokalnim in regionalnim oblastem, da bodo lahko na kraju samem izvajale ukrepe za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam.

V zvezi z zaključkom

ODBOR REGIJ

| 84. | se strinja s Komisijo, da sporazum iz Københavna kot rezultat vrha OZN decembra 2009 ni izpolnil prvotnih pričakovanj. Mednarodna skupnost pa se je kljub temu začela zavedati potrebe po nujnem ukrepanju; |
| --- | --- |

84.

se strinja s Komisijo, da sporazum iz Københavna kot rezultat vrha OZN decembra 2009 ni izpolnil prvotnih pričakovanj. Mednarodna skupnost pa se je kljub temu začela zavedati potrebe po nujnem ukrepanju;

| 85. | meni, da je pomembno, da je Komisija v predlogih za srednje- in dolgoročno potrebne korake, še posebej pa za posledične ukrepe, upoštevala načeli subsidiarnosti in sorazmernosti z vidika regij. Cilj mora biti obveznost, a brez kršitve suverenosti udeleženih. |
| --- | --- |

85.

meni, da je pomembno, da je Komisija v predlogih za srednje- in dolgoročno potrebne korake, še posebej pa za posledične ukrepe, upoštevala načeli subsidiarnosti in sorazmernosti z vidika regij. Cilj mora biti obveznost, a brez kršitve suverenosti udeleženih.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 86. | odločno poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v procesu boja proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam za prebivalstvo, ki se jim že danes ni več mogoče izogniti. Države članice morajo imeti še naprej manevrski prostor, tudi zaradi regionalno zelo različnih učinkov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

86.

odločno poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v procesu boja proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam za prebivalstvo, ki se jim že danes ni več mogoče izogniti. Države članice morajo imeti še naprej manevrski prostor, tudi zaradi regionalno zelo različnih učinkov podnebnih sprememb;

| 87. | močno obžaluje, da Komisija v sporočilu ne omenja potrebe po lokalnem in regionalnem ukrepanju; |
| --- | --- |

87.

močno obžaluje, da Komisija v sporočilu ne omenja potrebe po lokalnem in regionalnem ukrepanju;

| 88. | meni, da morajo vsi prihodnji sporazumi o podnebni politiki nujno ustrezno upoštevati ključno vlogo lokalne in regionalne ravni; |
| --- | --- |

88.

meni, da morajo vsi prihodnji sporazumi o podnebni politiki nujno ustrezno upoštevati ključno vlogo lokalne in regionalne ravni;

| 89. | izrecno pozdravlja prizadevanja že obstoječih mrež na podnacionalni ravni ter poziva Komisijo in Parlament, da na prihodnjih mednarodnih pogajanjih o podnebju upoštevata njihova stališča; |
| --- | --- |

89.

izrecno pozdravlja prizadevanja že obstoječih mrež na podnacionalni ravni ter poziva Komisijo in Parlament, da na prihodnjih mednarodnih pogajanjih o podnebju upoštevata njihova stališča;

| 90. | pozdravlja, da različne evropske regije že politično sodelujejo na področju podnebja z državami v razvoju in gospodarskem vzponu; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja, da različne evropske regije že politično sodelujejo na področju podnebja z državami v razvoju in gospodarskem vzponu;

| 91. | poudarja, da je lahko večplasten evropski pristop k boju proti podnebnim spremembam na nacionalni, regionalni in lokalni ravni primer usklajenega koncepta ukrepanja in lahko služi za zgled tudi zunaj Evrope. Pomembni pogoji so pregledne, skupne strukture različnih političnih področij in učinkovita ter lokalnim in regionalnim oblastem dostopna finančna struktura; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da je lahko večplasten evropski pristop k boju proti podnebnim spremembam na nacionalni, regionalni in lokalni ravni primer usklajenega koncepta ukrepanja in lahko služi za zgled tudi zunaj Evrope. Pomembni pogoji so pregledne, skupne strukture različnih političnih področij in učinkovita ter lokalnim in regionalnim oblastem dostopna finančna struktura;

| 92. | meni, daje treba ustvariti pogoje za mednarodno povezovanje v mreže na regionalni in lokalni ravni ter jih namensko spodbujati. S platformami za izmenjavo, ki so dostopne vsem udeleženim, je mogoče oblikovati trajen in odprt dialog, katerega cilj je uspešno in učinkovito soočenje s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

92.

meni, daje treba ustvariti pogoje za mednarodno povezovanje v mreže na regionalni in lokalni ravni ter jih namensko spodbujati. S platformami za izmenjavo, ki so dostopne vsem udeleženim, je mogoče oblikovati trajen in odprt dialog, katerega cilj je uspešno in učinkovito soočenje s podnebnimi spremembami;

| 93. | zahteva, da se podnacionalnim organizacijskim strukturam v državah članicah ob upoštevanju njihovih regionalnih posebnosti omogoči, da bodo lahko izkoristile možnosti in ustrezno prevzele odgovornost; |
| --- | --- |

93.

zahteva, da se podnacionalnim organizacijskim strukturam v državah članicah ob upoštevanju njihovih regionalnih posebnosti omogoči, da bodo lahko izkoristile možnosti in ustrezno prevzele odgovornost;

| 94. | ponovno opozarja, da bodo za izvajanje ukrepov za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam zlasti na regionalni in lokalni ravni potrebna dodatna finančna sredstva; |
| --- | --- |

94.

ponovno opozarja, da bodo za izvajanje ukrepov za varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam zlasti na regionalni in lokalni ravni potrebna dodatna finančna sredstva;

| 95. | poziva Komisijo, naj poda predloge o zbiranju ustreznih finančnih sredstev za akterje v varstvu podnebja, in predlaga pripravo posvetovanja z državami članicami o tej temi; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj poda predloge o zbiranju ustreznih finančnih sredstev za akterje v varstvu podnebja, in predlaga pripravo posvetovanja z državami članicami o tej temi;

| 96. | poudarja, da lahko sprememba vrednot v korist delovanju, ki je varčno z viri in prijazno do podnebja, nastane le iz samega osrčja družbe, zato na tem mestu izrecno opozarja na vlogo državljanov. Brez njih ambicioznih podnebnih ciljev ne bo mogoče doseči; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da lahko sprememba vrednot v korist delovanju, ki je varčno z viri in prijazno do podnebja, nastane le iz samega osrčja družbe, zato na tem mestu izrecno opozarja na vlogo državljanov. Brez njih ambicioznih podnebnih ciljev ne bo mogoče doseči;

| 97. | opozarja, da morajo strukturne spremembe, ki bodo vodile v gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika, potekati na socialno odgovoren način; |
| --- | --- |

97.

opozarja, da morajo strukturne spremembe, ki bodo vodile v gospodarski sistem z nizkimi emisijami ogljika, potekati na socialno odgovoren način;

| 98. | zato poudarja, da imajo člani Odbora zaradi svoje bližine državljanom najboljše možnosti, da z informacijami, interakcijo in zgledi povzročijo spreminjanje načina mišljenja, zlasti v okviru poklicnega in vseživljenjskega usposabljanja delavcev; |
| --- | --- |

98.

zato poudarja, da imajo člani Odbora zaradi svoje bližine državljanom najboljše možnosti, da z informacijami, interakcijo in zgledi povzročijo spreminjanje načina mišljenja, zlasti v okviru poklicnega in vseživljenjskega usposabljanja delavcev;

| 99. | ponuja pomoč Komisiji kot zanesljiv partner v boju proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam, zainteresiranim akterjem pa izkušnje, ki jih je pridobil pri regionalnih projektih. |
| --- | --- |

99.

ponuja pomoč Komisiji kot zanesljiv partner v boju proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam, zainteresiranim akterjem pa izkušnje, ki jih je pridobil pri regionalnih projektih.

V Bruslju, 1. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/19

---

Mnenje Odbora regij – Okrepitev usklajevanja ekonomskih politik

2011/C 42/04

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da v procesu reforme pakta za stabilnost in rast ne smemo pozabiti glavnega namena pakta, ki je oblikovanje gospodarstva s trdnimi temelji za zagotovitev blaginje državljanov Evropske unije z več in boljšimi delovnimi mesti; |
| --- | --- |

—

poudarja, da v procesu reforme pakta za stabilnost in rast ne smemo pozabiti glavnega namena pakta, ki je oblikovanje gospodarstva s trdnimi temelji za zagotovitev blaginje državljanov Evropske unije z več in boljšimi delovnimi mesti;

| — | spodbuja Evropsko unijo, naj poišče najboljšo kombinacijo politik in instrumentov, da bi v največji možni meri omejila posledice krčenja proračunskih sredstev na glavnih področjih ukrepanja strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

spodbuja Evropsko unijo, naj poišče najboljšo kombinacijo politik in instrumentov, da bi v največji možni meri omejila posledice krčenja proračunskih sredstev na glavnih področjih ukrepanja strategije Evropa 2020;

| — | poziva Evropsko komisijo, naj poišče načine, kako povečati ozaveščenost državljanov Unije o evropskih prizadevanjih in kako okrepiti njeno demokratično delovanje;; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj poišče načine, kako povečati ozaveščenost državljanov Unije o evropskih prizadevanjih in kako okrepiti njeno demokratično delovanje;;

| — | spodbuja države članice, naj uporabljajo načelo prilagajanja pravilom pakta za stabilnost in rast od spodaj navzgor, tako da tudi s potrebnimi institucionalnimi spremembami v nacionalno zakonodajo vnesejo zahteve glede proračunske discipline; |
| --- | --- |

—

spodbuja države članice, naj uporabljajo načelo prilagajanja pravilom pakta za stabilnost in rast od spodaj navzgor, tako da tudi s potrebnimi institucionalnimi spremembami v nacionalno zakonodajo vnesejo zahteve glede proračunske discipline;

| — | ugotavlja, da naloge opredeljevanja smernic in izvajanja proračunov, ki jih opravljajo lokalne in regionalne oblasti, niso bile deležne zadostne pozornosti, in predlaga, da bi Odbor regij imel pomožno vlogo v postopku evropskega semestra z možnostjo, da se odzove na letno poročilo o rasti v Evropski uniji, ki bo obravnavano na spomladanskem zasedanju Sveta; v podporo njegovim ciljem bi pri usklajevanju gospodarske politike morale v pravem razmerju sodelovati tudi regionalne in lokalne oblasti, zlasti v primeru regij, ki imajo zakonodajna pooblastila za to področje. |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da naloge opredeljevanja smernic in izvajanja proračunov, ki jih opravljajo lokalne in regionalne oblasti, niso bile deležne zadostne pozornosti, in predlaga, da bi Odbor regij imel pomožno vlogo v postopku evropskega semestra z možnostjo, da se odzove na letno poročilo o rasti v Evropski uniji, ki bo obravnavano na spomladanskem zasedanju Sveta; v podporo njegovim ciljem bi pri usklajevanju gospodarske politike morale v pravem razmerju sodelovati tudi regionalne in lokalne oblasti, zlasti v primeru regij, ki imajo zakonodajna pooblastila za to področje.

| Poročevalec | : | Konstantinos Tatsis (EL/EPP),
  predsednik samoupravne prefekture Drama-Kavala-Ksanti |
| --- | --- | --- |
| Referenčna dokumenta | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Okrepitev usklajevanja ekonomskih politik

  COM(2010) 250 konč.
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Usklajevanje gospodarskih politik za stabilnost, rast in delovna mesta – Kako izboljšati gospodarsko upravljanje EU

  COM(2010) 367 konč. |

Poročevalec

:

Konstantinos Tatsis (EL/EPP),

predsednik samoupravne prefekture Drama-Kavala-Ksanti

Referenčna dokumenta

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Okrepitev usklajevanja ekonomskih politik

COM(2010) 250 konč.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Usklajevanje gospodarskih politik za stabilnost, rast in delovna mesta – Kako izboljšati gospodarsko upravljanje EU

COM(2010) 367 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

SPLOŠNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja pobudo Evropske komisije, da predstavi projekt usklajevanja ekonomskih politik držav članic, ki je zasnovan kot odziv na izzive, ki jih je sprožila svetovna gospodarska kriza, in kot sredstvo za nadaljnje evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Evropske komisije, da predstavi projekt usklajevanja ekonomskih politik držav članic, ki je zasnovan kot odziv na izzive, ki jih je sprožila svetovna gospodarska kriza, in kot sredstvo za nadaljnje evropsko povezovanje;

| 2. | ocenjuje, da je predlog Evropske komisije dovolj upravičen in da je njegov cilj v celoti in čim bolj učinkovito uporabiti instrumente gospodarskega upravljanja, ki jih predvideva Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

2.

ocenjuje, da je predlog Evropske komisije dovolj upravičen in da je njegov cilj v celoti in čim bolj učinkovito uporabiti instrumente gospodarskega upravljanja, ki jih predvideva Lizbonska pogodba;

| 3. | izraža podporo krepitvi pakta za stabilnost in rast v želji, da bi ga bolj upoštevali in dosegli intenzivnejšo gospodarsko rast v Evropski uniji in njenih regijah; |
| --- | --- |

3.

izraža podporo krepitvi pakta za stabilnost in rast v želji, da bi ga bolj upoštevali in dosegli intenzivnejšo gospodarsko rast v Evropski uniji in njenih regijah;

| 4. | priznava, da države članice EU v skladu z Lizbonsko pogodbo „obravnavajo svoje ekonomske politike kot zadevo skupnega pomena in jih usklajujejo v okviru Sveta“ (člen 121), pri tem pa vedno spoštujejo načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

4.

priznava, da države članice EU v skladu z Lizbonsko pogodbo „obravnavajo svoje ekonomske politike kot zadevo skupnega pomena in jih usklajujejo v okviru Sveta“ (člen 121), pri tem pa vedno spoštujejo načelo subsidiarnosti;

| 5. | poudarja, da v procesu reforme pakta za stabilnost in rast ne smemo pozabiti glavnega namena pakta, ki je oblikovanje gospodarstva s trdnimi temelji za zagotovitev blaginje državljanov Evropske unije z več in boljšimi delovnimi mesti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da v procesu reforme pakta za stabilnost in rast ne smemo pozabiti glavnega namena pakta, ki je oblikovanje gospodarstva s trdnimi temelji za zagotovitev blaginje državljanov Evropske unije z več in boljšimi delovnimi mesti;

| 6. | poudarja, da bi si v okviru sprejemanja kakršnih koli reform morali prizadevati za ustrezno ravnovesje med učinkovitostjo in demokracijo za okrepitev Evropske unije, zato nasprotuje predlogom, kot je odvzem pravic glasovanja, razen v primerih, ki so navedeni v Pogodbah; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi si v okviru sprejemanja kakršnih koli reform morali prizadevati za ustrezno ravnovesje med učinkovitostjo in demokracijo za okrepitev Evropske unije, zato nasprotuje predlogom, kot je odvzem pravic glasovanja, razen v primerih, ki so navedeni v Pogodbah;

| 7. | je naklonjen temu, da bi pri finančnem nadzoru ponovno dali poudarek javnim primanjkljajem in dolgovom, s čimer bi preprečili nadaljnje slabšanje proračunske discipline in se mu po možnosti izognili; |
| --- | --- |

7.

je naklonjen temu, da bi pri finančnem nadzoru ponovno dali poudarek javnim primanjkljajem in dolgovom, s čimer bi preprečili nadaljnje slabšanje proračunske discipline in se mu po možnosti izognili;

| 8. | obenem ugotavlja, da je posledica nepopolne usklajenosti nacionalnih gospodarskih politik med drugim tudi to, da so države članice s šibkim gospodarstvom obremenjene s prekomernimi obrestmi, ki jih morajo plačevati za svoje dolgove; |
| --- | --- |

8.

obenem ugotavlja, da je posledica nepopolne usklajenosti nacionalnih gospodarskih politik med drugim tudi to, da so države članice s šibkim gospodarstvom obremenjene s prekomernimi obrestmi, ki jih morajo plačevati za svoje dolgove;

| 9. | izraža zaskrbljenost glede učinkovitosti ukrepov, ki jih predlaga Evropska komisija za ponovno dosledno izvajanje pakta za stabilnost in rast, ter ponavlja, da je treba upoštevati načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost glede učinkovitosti ukrepov, ki jih predlaga Evropska komisija za ponovno dosledno izvajanje pakta za stabilnost in rast, ter ponavlja, da je treba upoštevati načelo sorazmernosti;

| 10. | opozarja, da obsežne spremembe sekundarne zakonodaje, ki so predvidene v sporočilu, lahko povzročijo zamude, zato države članice poziva, da začnejo takoj upoštevati določbe pakta za stabilnost in rast, ne glede na te spremembe; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da obsežne spremembe sekundarne zakonodaje, ki so predvidene v sporočilu, lahko povzročijo zamude, zato države članice poziva, da začnejo takoj upoštevati določbe pakta za stabilnost in rast, ne glede na te spremembe;

| 11. | se je seznanil s predlogom Evropske komisije o instrumentih, ki naj bi države članice euroobmočja spodbudili k spoštovanju pakta za stabilnost in rast, in se ne strinja, da se bo morebiti ponovno razpravljalo o prvotnem predlogu Komisije, da bi državo članico, ki krši predpise, kaznovali z odvzemom pomoči iz naslova kohezijske politike, skupne kmetijske politike ali skupne ribiške politike, saj bi s takšnim ravnanjem v celoti zanikali načelo sorazmernosti, prizadelo pa bi predvsem regije, ki zaostajajo v razvoju in za spopadanje s strukturnimi pomanjkljivostmi nujno potrebujejo te sofinancirane programe; |
| --- | --- |

11.

se je seznanil s predlogom Evropske komisije o instrumentih, ki naj bi države članice euroobmočja spodbudili k spoštovanju pakta za stabilnost in rast, in se ne strinja, da se bo morebiti ponovno razpravljalo o prvotnem predlogu Komisije, da bi državo članico, ki krši predpise, kaznovali z odvzemom pomoči iz naslova kohezijske politike, skupne kmetijske politike ali skupne ribiške politike, saj bi s takšnim ravnanjem v celoti zanikali načelo sorazmernosti, prizadelo pa bi predvsem regije, ki zaostajajo v razvoju in za spopadanje s strukturnimi pomanjkljivostmi nujno potrebujejo te sofinancirane programe;

| 12. | ugotavlja, da je za izhod iz krize potrebna kombinacija ukrepov, s katero bo Evropa uresničila prizadevanja za sanacijo proračunov in ponovno našla pot do zdravega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je za izhod iz krize potrebna kombinacija ukrepov, s katero bo Evropa uresničila prizadevanja za sanacijo proračunov in ponovno našla pot do zdravega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja;

| 13. | poudarja, da evropsko povezovanje ni stvar enega dne, temveč proces stalnega razvoja, v katerem lahko gospodarska kriza, kakršna je sedanja, služi kot impulz za uvedbo korenitih in obsežnih reform, ki bi spodbudile tako konkurenčnost gospodarstva kot nadaljnji razvoj projekta Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da evropsko povezovanje ni stvar enega dne, temveč proces stalnega razvoja, v katerem lahko gospodarska kriza, kakršna je sedanja, služi kot impulz za uvedbo korenitih in obsežnih reform, ki bi spodbudile tako konkurenčnost gospodarstva kot nadaljnji razvoj projekta Evropske unije;

| 14. | se strinja, da bodo proračunske prilagoditve, ki so potrebne za izvedbo določb sporočila, imele daljnosežne posledice na številnih področjih ukrepanja, kot sta regionalna in socialna politika ali politike na področju kohezije in inovacij, zato Evropsko komisijo poziva, naj zmanjševanje proračunskih primanjkljajev poteka ob upoštevanju sorazmernosti in na uravnotežen način; |
| --- | --- |

14.

se strinja, da bodo proračunske prilagoditve, ki so potrebne za izvedbo določb sporočila, imele daljnosežne posledice na številnih področjih ukrepanja, kot sta regionalna in socialna politika ali politike na področju kohezije in inovacij, zato Evropsko komisijo poziva, naj zmanjševanje proračunskih primanjkljajev poteka ob upoštevanju sorazmernosti in na uravnotežen način;

| 15. | spodbuja Evropsko unijo, naj poišče najboljšo kombinacijo politik in instrumentov, da bi v največji možni meri omejila posledice krčenja proračunskih sredstev na glavnih področjih ukrepanja strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

15.

spodbuja Evropsko unijo, naj poišče najboljšo kombinacijo politik in instrumentov, da bi v največji možni meri omejila posledice krčenja proračunskih sredstev na glavnih področjih ukrepanja strategije Evropa 2020;

| 16. | poziva Evropsko komisijo, naj poišče načine, kako povečati ozaveščenost državljanov Unije o evropskih prizadevanjih in kako okrepiti njeno demokratično delovanje; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko komisijo, naj poišče načine, kako povečati ozaveščenost državljanov Unije o evropskih prizadevanjih in kako okrepiti njeno demokratično delovanje;

| 17. | poudarja, da sta monetarna unija in euro najbolj dragocena dosežka Evropske unije v procesu uresničevanja enotnega trga in odpravljanja razkoraka na področju možnosti in življenjskega standarda v različnih državah članicah, ter meni, da bo Evropska unija morala biti zelo preudarna in previdna pri ponovnem opredeljevanju pravil, če bo hotela te dosežke ohraniti in utrditi; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da sta monetarna unija in euro najbolj dragocena dosežka Evropske unije v procesu uresničevanja enotnega trga in odpravljanja razkoraka na področju možnosti in življenjskega standarda v različnih državah članicah, ter meni, da bo Evropska unija morala biti zelo preudarna in previdna pri ponovnem opredeljevanju pravil, če bo hotela te dosežke ohraniti in utrditi;

| 18. | pozdravlja skupna prizadevanja Evropske komisije in držav članic pri določanju nacionalnih ciljev strategije Evropa 2020 in odkrivanju ovir, ki upočasnjujejo rast; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja skupna prizadevanja Evropske komisije in držav članic pri določanju nacionalnih ciljev strategije Evropa 2020 in odkrivanju ovir, ki upočasnjujejo rast;

| 19. | ponovno poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju politik na področju podjetništva, usposabljanja, inovacij ter boja proti revščini in socialni izključenosti, poziva države članice h krepitvi regionalne in lokalne razsežnosti mehanizma za nadzor, da bi ta dobil potrebno zanesljivost in moč, ter zahteva, da se zagotovi sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti tako pri opredeljevanju ciljev strategije Evropa 2020 kot pri izvajanju z njo povezanih politik; |
| --- | --- |

19.

ponovno poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju politik na področju podjetništva, usposabljanja, inovacij ter boja proti revščini in socialni izključenosti, poziva države članice h krepitvi regionalne in lokalne razsežnosti mehanizma za nadzor, da bi ta dobil potrebno zanesljivost in moč, ter zahteva, da se zagotovi sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti tako pri opredeljevanju ciljev strategije Evropa 2020 kot pri izvajanju z njo povezanih politik;

| 20. | države članice poziva, naj pospešijo reforme, ki so zaradi krize postale nujne, saj bodo po koncu krize prispevale k vzpostavitvi močne in konkurenčne Evropske unije. |
| --- | --- |

20.

države članice poziva, naj pospešijo reforme, ki so zaradi krize postale nujne, saj bodo po koncu krize prispevale k vzpostavitvi močne in konkurenčne Evropske unije.

UČINKOVITI IN V RAST USMERJENI UKREPI, KATERIH CILJ JE SPOŠTOVANJE PRAVIL PAKTA ZA STABILNOST

| 21. | ugotavlja, da je proračunsko neravnovesje lahko rezultat vrste dejavnikov, zato je zadovoljen, da je Evropska komisija predlagala poglobljeno kvalitativno analizo javnega dolga. Odbor opozarja na pomen zasebnega dolga in pozdravlja dejstvo, da se ga v tej analizi upošteva, poudarja pa tudi pomen bančnih sistemov za zdravo gospodarstvo; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je proračunsko neravnovesje lahko rezultat vrste dejavnikov, zato je zadovoljen, da je Evropska komisija predlagala poglobljeno kvalitativno analizo javnega dolga. Odbor opozarja na pomen zasebnega dolga in pozdravlja dejstvo, da se ga v tej analizi upošteva, poudarja pa tudi pomen bančnih sistemov za zdravo gospodarstvo;

| 22. | se sprašuje, ali so predvidene kazni sorazmerne in učinkovite, ter nasprotuje vsakršnemu predlogu za zmanjševanje sredstev, namenjenih razvojnim politikam; |
| --- | --- |

22.

se sprašuje, ali so predvidene kazni sorazmerne in učinkovite, ter nasprotuje vsakršnemu predlogu za zmanjševanje sredstev, namenjenih razvojnim politikam;

| 23. | opozarja, da so kohezijska politika, skupna kmetijska politika in skupna ribiška politika temeljne osi razvoja EU. Morebitno postavljanje njihovih ciljev pod vprašaj bi lahko imelo ravno nasprotni učinek in bi bilo v nasprotju tako s ciljem obravnavanega sporočila kot z glavnimi političnimi usmeritvami Unije. Vsekakor bi bilo treba sprostitev teh sredstev pogojevati zgolj s potrjeno dobrim upravljanjem, ki bi se ga preverjalo; sredstev se tudi ne bi smelo uporabljati za nobene druge namene; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da so kohezijska politika, skupna kmetijska politika in skupna ribiška politika temeljne osi razvoja EU. Morebitno postavljanje njihovih ciljev pod vprašaj bi lahko imelo ravno nasprotni učinek in bi bilo v nasprotju tako s ciljem obravnavanega sporočila kot z glavnimi političnimi usmeritvami Unije. Vsekakor bi bilo treba sprostitev teh sredstev pogojevati zgolj s potrjeno dobrim upravljanjem, ki bi se ga preverjalo; sredstev se tudi ne bi smelo uporabljati za nobene druge namene;

| 24. | ocenjuje, da mehanizem za spodbujanje držav članic k spoštovanju pakta, ki temelji na financiranju iz proračuna EU, kljub predvidenim varovalom lahko povzroči zelo negativne učinke in ovira doseganje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Prekinitev ali ukinitev dodeljevanja evropskih sredstev kot sankcija bo finančno breme prenesla s centralne oblasti določene države na njene regionalne in lokalne oblasti, tako da bodo morali državljani, delavci in podjetja skupaj prevzeti odgovornost za politične napake nacionalne vlade posamezne države članice. Zato bo imel umik financiranja negativen učinek na rast in lahko celo poveča proračunsko neravnovesje, saj bo doletel državo, katere finance so že ogrožene; |
| --- | --- |

24.

ocenjuje, da mehanizem za spodbujanje držav članic k spoštovanju pakta, ki temelji na financiranju iz proračuna EU, kljub predvidenim varovalom lahko povzroči zelo negativne učinke in ovira doseganje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Prekinitev ali ukinitev dodeljevanja evropskih sredstev kot sankcija bo finančno breme prenesla s centralne oblasti določene države na njene regionalne in lokalne oblasti, tako da bodo morali državljani, delavci in podjetja skupaj prevzeti odgovornost za politične napake nacionalne vlade posamezne države članice. Zato bo imel umik financiranja negativen učinek na rast in lahko celo poveča proračunsko neravnovesje, saj bo doletel državo, katere finance so že ogrožene;

| 25. | opozarja, da imajo sankcije, ki temeljijo na financiranju iz proračuna EU, neizogibne čezmejne učinke, kar ogroža teritorialno kohezijo in ovira izpolnjevanje obveznosti, ki so jih sprejele države; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da imajo sankcije, ki temeljijo na financiranju iz proračuna EU, neizogibne čezmejne učinke, kar ogroža teritorialno kohezijo in ovira izpolnjevanje obveznosti, ki so jih sprejele države;

| 26. | ugotavlja tudi, da bi se zaradi nesorazmerno strogih sankcij zmanjšala podpora državljanov evropskemu povezovanju. Zato je treba predvideti sankcije, s katerimi bi države članice spodbudili k spoštovanju njihovih obveznosti, hkrati pa državljane bolje seznaniti s pomenom proračunske discipline in uporabo strukturnih skladov za izboljšanje učinkovitosti nacionalnih politik; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja tudi, da bi se zaradi nesorazmerno strogih sankcij zmanjšala podpora državljanov evropskemu povezovanju. Zato je treba predvideti sankcije, s katerimi bi države članice spodbudili k spoštovanju njihovih obveznosti, hkrati pa državljane bolje seznaniti s pomenom proračunske discipline in uporabo strukturnih skladov za izboljšanje učinkovitosti nacionalnih politik;

| 27. | opozarja, da bi morale biti predvidene sankcije izvedljive in prepričljive, saj je to edini način za zagotovitev legitimnosti novega pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da bi morale biti predvidene sankcije izvedljive in prepričljive, saj je to edini način za zagotovitev legitimnosti novega pakta za stabilnost in rast;

| 28. | poziva Evropsko komisijo in Svet, naj preučita, kako bi lahko hitreje sprejela ukrepe v primeru proračunskega neravnovesja, obenem pa spoštovala načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor tudi načelo postopnega kaznovanja; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko komisijo in Svet, naj preučita, kako bi lahko hitreje sprejela ukrepe v primeru proračunskega neravnovesja, obenem pa spoštovala načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor tudi načelo postopnega kaznovanja;

| 29. | spodbuja države članice, naj uporabljajo načelo prilagajanja pravilom pakta za stabilnost in rast od spodaj navzgor, tako da tudi s potrebnimi institucionalnimi spremembami v nacionalno zakonodajo vnesejo zahteve glede proračunske discipline; |
| --- | --- |

29.

spodbuja države članice, naj uporabljajo načelo prilagajanja pravilom pakta za stabilnost in rast od spodaj navzgor, tako da tudi s potrebnimi institucionalnimi spremembami v nacionalno zakonodajo vnesejo zahteve glede proračunske discipline;

| 30. | izpostavlja pomen pristopa od spodaj navzgor tudi pri vlogi, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri dobrem upravljanju virov, vodenju gospodarske politike ali pravočasnem odkrivanju razvojnih težav na lokalni ravni; |
| --- | --- |

30.

izpostavlja pomen pristopa od spodaj navzgor tudi pri vlogi, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri dobrem upravljanju virov, vodenju gospodarske politike ali pravočasnem odkrivanju razvojnih težav na lokalni ravni;

| 31. | poziva države članice, naj spodbujajo vse večjo decentralizacijo pri upravljanju finančnih sredstev, namenjenih koheziji, da bi okrepili transparentnost in odgovornost pri ravnanju z evropskimi sredstvi. Edino regionalne oblasti dodobra poznajo lokalne in regionalne potrebe in so sposobne izvesti potrebne izboljšave in prilagoditve. S tem bo postala jasnejša vloga lokalnih oblasti pri upravljanju sredstev, ki jih daje na voljo Evropska unija. |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj spodbujajo vse večjo decentralizacijo pri upravljanju finančnih sredstev, namenjenih koheziji, da bi okrepili transparentnost in odgovornost pri ravnanju z evropskimi sredstvi. Edino regionalne oblasti dodobra poznajo lokalne in regionalne potrebe in so sposobne izvesti potrebne izboljšave in prilagoditve. S tem bo postala jasnejša vloga lokalnih oblasti pri upravljanju sredstev, ki jih daje na voljo Evropska unija.

SKRBNO USKLAJEVANJE RASTI OB AKTIVNI UDELEŽBI REGIONALNIH OBLASTI

| 32. | ugotavlja, da je treba za okrepitev eura in enotnega trga uvesti boljše skupno evropsko upravljanje na finančnem področju, ki si bo vedno prizadevalo za prepoved spekulativne rabe produktov za kritje kršitev dogovora o javnem dolgu ali transakcij z davčnimi oazami; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je treba za okrepitev eura in enotnega trga uvesti boljše skupno evropsko upravljanje na finančnem področju, ki si bo vedno prizadevalo za prepoved spekulativne rabe produktov za kritje kršitev dogovora o javnem dolgu ali transakcij z davčnimi oazami;

| 33. | pozdravlja zamisel o uvedbi „evropskega semestra“ kot enotnega okvira za nadzor proračunskih postopkov ter stopenj zadolženosti držav članic, kakor tudi zamisel o razširitvi nadzora na makroekonomska neravnovesja; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja zamisel o uvedbi „evropskega semestra“ kot enotnega okvira za nadzor proračunskih postopkov ter stopenj zadolženosti držav članic, kakor tudi zamisel o razširitvi nadzora na makroekonomska neravnovesja;

| 34. | ugotavlja, da naloge opredeljevanja smernic in izvajanja proračunov, ki jih opravljajo lokalne in regionalne oblasti, niso bile deležne zadostne pozornosti, in predlaga, da bi Odbor regij imel pomožno vlogo v postopku evropskega semestra z možnostjo, da se odzove na letno poročilo o rasti v Evropski uniji, ki bo obravnavano na spomladanskem zasedanju Sveta; v podporo njegovim ciljem bi pri usklajevanju gospodarske politike morale v pravem razmerju sodelovati tudi regionalne in lokalne oblasti, zlasti v primeru regij, ki imajo zakonodajna pooblastila za to področje; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da naloge opredeljevanja smernic in izvajanja proračunov, ki jih opravljajo lokalne in regionalne oblasti, niso bile deležne zadostne pozornosti, in predlaga, da bi Odbor regij imel pomožno vlogo v postopku evropskega semestra z možnostjo, da se odzove na letno poročilo o rasti v Evropski uniji, ki bo obravnavano na spomladanskem zasedanju Sveta; v podporo njegovim ciljem bi pri usklajevanju gospodarske politike morale v pravem razmerju sodelovati tudi regionalne in lokalne oblasti, zlasti v primeru regij, ki imajo zakonodajna pooblastila za to področje;

| 35. | Priporočeni instrumenti, povezani z ukrepi usklajevanja, morajo upoštevati interakcijo horizontalnih politik na lokalni ravni z osrednjo vlogo, ki jo ima proračunska politika, ter vključiti razsežnost dolgoročne trajnosti; v ta okvir spadajo tudi dejavne politike zaposlovanja; |
| --- | --- |

35.

Priporočeni instrumenti, povezani z ukrepi usklajevanja, morajo upoštevati interakcijo horizontalnih politik na lokalni ravni z osrednjo vlogo, ki jo ima proračunska politika, ter vključiti razsežnost dolgoročne trajnosti; v ta okvir spadajo tudi dejavne politike zaposlovanja;

| 36. | poudarja velik pomen strokovnega pregleda in izmenjav dobre prakse pri pripravi in izvrševanju proračunov, obenem pa izraža zaskrbljenost zaradi morebitnih zamud in birokratskih zapletov, ki jih predlagane rešitve lahko povzročijo pri postopkih priprave, sprejemanja in izvrševanja proračunov držav članic; |
| --- | --- |

36.

poudarja velik pomen strokovnega pregleda in izmenjav dobre prakse pri pripravi in izvrševanju proračunov, obenem pa izraža zaskrbljenost zaradi morebitnih zamud in birokratskih zapletov, ki jih predlagane rešitve lahko povzročijo pri postopkih priprave, sprejemanja in izvrševanja proračunov držav članic;

| 37. | meni, da so za dosego zahtevane gospodarske rasti v državah članicah Evropske unije potrebne strukturne reforme v širokem spektru področij, kot so politika proračunske varčnosti in nadzora javne porabe, politika znanja in inovativnosti, zaščita najbolj ogroženih družbenih skupin v okviru socialne politike, politika konkurence ali ukrepi za učinkovitost javnih storitev. V zvezi s tem Odbor poziva države članice, naj si določijo ambiciozne cilje za strategijo Evropa 2020, Svet pa poziva, naj znatno poveča evropski proračun, da bodo razpoložljiva sredstva zadostovala za uresničitev zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

37.

meni, da so za dosego zahtevane gospodarske rasti v državah članicah Evropske unije potrebne strukturne reforme v širokem spektru področij, kot so politika proračunske varčnosti in nadzora javne porabe, politika znanja in inovativnosti, zaščita najbolj ogroženih družbenih skupin v okviru socialne politike, politika konkurence ali ukrepi za učinkovitost javnih storitev. V zvezi s tem Odbor poziva države članice, naj si določijo ambiciozne cilje za strategijo Evropa 2020, Svet pa poziva, naj znatno poveča evropski proračun, da bodo razpoložljiva sredstva zadostovala za uresničitev zastavljenih ciljev;

| 38. | z zanimanjem pričakuje zakonodajne predloge Evropske komisije in bo pozorno preučil njihove posledice za regionalne in lokalne oblasti držav članic. |
| --- | --- |

38.

z zanimanjem pričakuje zakonodajne predloge Evropske komisije in bo pozorno preučil njihove posledice za regionalne in lokalne oblasti držav članic.

V Bruslju, 1. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/23

---

Mnenje Odbora regij – Socialno in ekonomsko vključevanje Romov v Evropi

2011/C 42/05

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da v nekaterih državah članicah še vedno obstajata diskriminacija in socialna izključenost ter da so zdravstvene in socialno-ekonomske razmere, v katerih živijo Romi, na splošno slabše kot pri drugih etničnih manjšinah, da je pri Romih delež vpisanih v šole manjši, stopnja brezposelnosti pa višja; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da v nekaterih državah članicah še vedno obstajata diskriminacija in socialna izključenost ter da so zdravstvene in socialno-ekonomske razmere, v katerih živijo Romi, na splošno slabše kot pri drugih etničnih manjšinah, da je pri Romih delež vpisanih v šole manjši, stopnja brezposelnosti pa višja;

| — | priznava, da je na splošno na voljo dovolj evropskih sredstev za programe, namenjene vključevanju Romov, vendar uporaba teh sredstev na nacionalni in/ali regionalni in lokalni ravni ni niti zadostna niti stalna; ena od ovir je med drugim slaba vključenost romskih skupnosti v načrtovanje; |
| --- | --- |

—

priznava, da je na splošno na voljo dovolj evropskih sredstev za programe, namenjene vključevanju Romov, vendar uporaba teh sredstev na nacionalni in/ali regionalni in lokalni ravni ni niti zadostna niti stalna; ena od ovir je med drugim slaba vključenost romskih skupnosti v načrtovanje;

| — | meni, da bi bila platforma EU za vključevanje Romov bolj učinkovita in uspešna, če bi bile v formalno usklajevanje vključene Evropska komisija in vse države članice in bi bilo zagotovljeno tesnejše sodelovanje z lokalnimi oblastmi in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

—

meni, da bi bila platforma EU za vključevanje Romov bolj učinkovita in uspešna, če bi bile v formalno usklajevanje vključene Evropska komisija in vse države članice in bi bilo zagotovljeno tesnejše sodelovanje z lokalnimi oblastmi in nevladnimi organizacijami;

| — | meni: a) da lokalne oblasti ne smejo biti prepuščene same sebi pri obravnavi vprašanj socialnega vključevanja romskih skupnosti; b) da so potrebne regionalne politike, ki so povezane z lokalnim okoljem, in sporazumi o sodelovanju z državami, od koder prihajajo romski priseljenci; in c) da se lahko lokalne politike izvajajo samo v okviru dobro delujoče evropske mobilnosti ter evropske in nacionalne politike nediskriminacije; |
| --- | --- |

—

meni: a) da lokalne oblasti ne smejo biti prepuščene same sebi pri obravnavi vprašanj socialnega vključevanja romskih skupnosti; b) da so potrebne regionalne politike, ki so povezane z lokalnim okoljem, in sporazumi o sodelovanju z državami, od koder prihajajo romski priseljenci; in c) da se lahko lokalne politike izvajajo samo v okviru dobro delujoče evropske mobilnosti ter evropske in nacionalne politike nediskriminacije;

| — | se zavzema za sodelovanje s Komisijo, evropskimi organi in državami članicami, da bi spodbujali skladnost in usklajevanje politik, utrdili najboljše prakse in razširjali dosežene rezultate, spodbujali večjo ozaveščenost med lokalnimi upravami in okrepili zmogljivosti načrtovanja lokalnih oblasti za izvedbo projektov, ki odpravljajo vse oblike diskriminacije in ločevanja v zvezi z Romi ter spodbujajo njihovo vključevanje. |
| --- | --- |

—

se zavzema za sodelovanje s Komisijo, evropskimi organi in državami članicami, da bi spodbujali skladnost in usklajevanje politik, utrdili najboljše prakse in razširjali dosežene rezultate, spodbujali večjo ozaveščenost med lokalnimi upravami in okrepili zmogljivosti načrtovanja lokalnih oblasti za izvedbo projektov, ki odpravljajo vse oblike diskriminacije in ločevanja v zvezi z Romi ter spodbujajo njihovo vključevanje.

| Poročevalec | : | Alvaro Ancisi (IT/EPP), član mestnega sveta Ravenne |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Socialno in ekonomsko vključevanje Romov v Evropi
  COM(2010) 133 konč. |

Poročevalec

:

Alvaro Ancisi (IT/EPP), član mestnega sveta Ravenne

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Socialno in ekonomsko vključevanje Romov v Evropi

COM(2010) 133 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Okvir: nadaljevanje problematike ter instrumenti in politike na ravni EU

| 1. | pozdravlja sporočilo Evropske komisije in se strinja z njeno oceno, da EU in države članice nosijo skupno odgovornost glede Romov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Evropske komisije in se strinja z njeno oceno, da EU in države članice nosijo skupno odgovornost glede Romov;

| 2. | poudarja, da mora Evropska komisija vzpostaviti primeren okvir za spodbujanje dialoga med državami članicami, da bi vrednote, na katerih temelji EU, zaživele tudi v praksi, s tem ko bi preprečevali in se borili proti diskriminaciji in ksenofobiji ter spodbujali vključevanje največje etnične manjšine v EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora Evropska komisija vzpostaviti primeren okvir za spodbujanje dialoga med državami članicami, da bi vrednote, na katerih temelji EU, zaživele tudi v praksi, s tem ko bi preprečevali in se borili proti diskriminaciji in ksenofobiji ter spodbujali vključevanje največje etnične manjšine v EU;

| 3. | podpira sklepe iz delovnega dokumenta služb Komisije Romi v Evropi: izvajanje instrumentov in politik Evropske unije za vključevanje Romov – poročilo o napredku 2008–2010 z dne 7. aprila 2010; |
| --- | --- |

3.

podpira sklepe iz delovnega dokumenta služb Komisije Romi v Evropi: izvajanje instrumentov in politik Evropske unije za vključevanje Romov – poročilo o napredku 2008–2010 z dne 7. aprila 2010;

| 4. | meni, da je v pobudi Evropske komisije ustrezno upoštevano načelo subsidiarnosti glede na mednarodno naravo romske skupnosti in socialno izključenost, s katero se skupnost v veliki meri sooča v različnih delih Evrope, tudi v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah. Priznava, da je bilo upoštevano tudi načelo sorazmernosti, saj pobuda Evropske komisije ne uvaja pravnih instrumentov, ampak predvideva usklajevanje ukrepov v okviru odprte metode koordinacije; |
| --- | --- |

4.

meni, da je v pobudi Evropske komisije ustrezno upoštevano načelo subsidiarnosti glede na mednarodno naravo romske skupnosti in socialno izključenost, s katero se skupnost v veliki meri sooča v različnih delih Evrope, tudi v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah. Priznava, da je bilo upoštevano tudi načelo sorazmernosti, saj pobuda Evropske komisije ne uvaja pravnih instrumentov, ampak predvideva usklajevanje ukrepov v okviru odprte metode koordinacije;

| 5. | spominja na to, da so s pristopom novih držav članic (od koder prihaja večina Romov migrantov) k Evropski uniji njihovi državljani postali polnopravni državljani EU in da imajo enake pravice kot državljani drugih držav članic, začenši s svobodo gibanja, ki je ena temeljnih svoboščin državljanov EU iz Listine EU o temeljnih pravicah. Poleg tega poudarja, da imajo države članice po pristopni pogodbi pravico državljanom teh držav začasno omejiti samo dostop do trga dela, in da velja Direktiva 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in bivanja na ozemlju držav članic za vse državljane EU brez razlike; |
| --- | --- |

5.

spominja na to, da so s pristopom novih držav članic (od koder prihaja večina Romov migrantov) k Evropski uniji njihovi državljani postali polnopravni državljani EU in da imajo enake pravice kot državljani drugih držav članic, začenši s svobodo gibanja, ki je ena temeljnih svoboščin državljanov EU iz Listine EU o temeljnih pravicah. Poleg tega poudarja, da imajo države članice po pristopni pogodbi pravico državljanom teh držav začasno omejiti samo dostop do trga dela, in da velja Direktiva 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in bivanja na ozemlju držav članic za vse državljane EU brez razlike;

| 6. | priporoča, naj ukrepi omejevanja dostopa do trga dela, četudi v skladu z evropsko zakonodajo, ne ustvarjajo negotovosti za te državljane, in naj države članice za obravnavo vlog za izdajo dovoljenja za bivanje z delovnim dovoljenjem ne porabijo več kot tri mesece, saj je sicer tem državljanom gmotno nemogoče bivati v teh državah več kot tri mesece; |
| --- | --- |

6.

priporoča, naj ukrepi omejevanja dostopa do trga dela, četudi v skladu z evropsko zakonodajo, ne ustvarjajo negotovosti za te državljane, in naj države članice za obravnavo vlog za izdajo dovoljenja za bivanje z delovnim dovoljenjem ne porabijo več kot tri mesece, saj je sicer tem državljanom gmotno nemogoče bivati v teh državah več kot tri mesece;

| 7. | ugotavlja predvsem, da v nekaterih državah članicah še vedno obstajata diskriminacija in socialna izključenost ter da so zdravstvene in socialno-ekonomske razmere, v katerih živijo Romi, na splošno slabše kot pri drugih etničnih manjšinah, da je pri Romih delež vpisanih v šole manjši, stopnja brezposelnosti pa višja; poudarja, da ima z vidika neposrednih in posrednih stroškov izključenost Romov tudi velike gospodarske posledice; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja predvsem, da v nekaterih državah članicah še vedno obstajata diskriminacija in socialna izključenost ter da so zdravstvene in socialno-ekonomske razmere, v katerih živijo Romi, na splošno slabše kot pri drugih etničnih manjšinah, da je pri Romih delež vpisanih v šole manjši, stopnja brezposelnosti pa višja; poudarja, da ima z vidika neposrednih in posrednih stroškov izključenost Romov tudi velike gospodarske posledice;

| 8. | zato poziva Komisijo, naj spremlja pravno skladnost nacionalnih zakonodaj z zakonodajo EU in preuči tudi skladnost ravnanja z avtentično razlago prava EU; |
| --- | --- |

8.

zato poziva Komisijo, naj spremlja pravno skladnost nacionalnih zakonodaj z zakonodajo EU in preuči tudi skladnost ravnanja z avtentično razlago prava EU;

| 9. | poziva, naj nobena nacionalna ali lokalna politika ne stigmatizira ali instumentalizira romskega prebivalstva ter neupravičeno namenja prednost logiki sklicevanja na varnost v škodo ekonomskega in socialnega vključevanja teh skupnosti; posebej poudarja, da skupinski izgoni Romov brez preučitve posamičnih primerov niso v skladu z jamstvi EU glede zakonitosti, ter države članice poziva, naj ne izvajajo ukrepov vračanja v države izvora na temelju predpisov, ki se nanašajo posebej na Rome; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj nobena nacionalna ali lokalna politika ne stigmatizira ali instumentalizira romskega prebivalstva ter neupravičeno namenja prednost logiki sklicevanja na varnost v škodo ekonomskega in socialnega vključevanja teh skupnosti; posebej poudarja, da skupinski izgoni Romov brez preučitve posamičnih primerov niso v skladu z jamstvi EU glede zakonitosti, ter države članice poziva, naj ne izvajajo ukrepov vračanja v države izvora na temelju predpisov, ki se nanašajo posebej na Rome;

| 10. | se zaveda, da izraz Romi v tem dokumentu zajema tudi druge skupine prebivalstva s podobnimi kulturnimi značilnostmi (kot so Sinti, cigani, potujoče skupine (Travellers), Kalé, Camminanti, Ashkali itd.), ki se že dolgo soočajo s socialno marginalizacijo in izključenostjo v evropski družbi, vendar hkrati zavrača kakršne koli poskuse posploševanja in obravnave skupin v okviru ene same socialno-kulturne identitete; |
| --- | --- |

10.

se zaveda, da izraz Romi v tem dokumentu zajema tudi druge skupine prebivalstva s podobnimi kulturnimi značilnostmi (kot so Sinti, cigani, potujoče skupine (Travellers), Kalé, Camminanti, Ashkali itd.), ki se že dolgo soočajo s socialno marginalizacijo in izključenostjo v evropski družbi, vendar hkrati zavrača kakršne koli poskuse posploševanja in obravnave skupin v okviru ene same socialno-kulturne identitete;

| 11. | priznava, da so instrumenti in politike, sprejeti na ravni EU, za spodbujanje vključevanja Romov primerni, vendar pa je njihovo izvajanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pomanjkljivo, ker ni trdnih mehanizmov partnerstva in koordinacije in ker na lokalni ravni niso bili sprejeti instrumenti, ki bi konkretno spremenili življenjske razmere Romov; |
| --- | --- |

11.

priznava, da so instrumenti in politike, sprejeti na ravni EU, za spodbujanje vključevanja Romov primerni, vendar pa je njihovo izvajanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pomanjkljivo, ker ni trdnih mehanizmov partnerstva in koordinacije in ker na lokalni ravni niso bili sprejeti instrumenti, ki bi konkretno spremenili življenjske razmere Romov;

| 12. | kljub temu poudarja, da teh pomanjkljivosti in težav, s katerimi se soočajo lokalne oblasti, ni mogoče povezovati zgolj s predsodki in stereotipi lokalnih uprav in skupnosti, ampak so zanje na splošno odgovorne tudi nacionalne vlade, ki določajo zakonodajno podlago. Povzročata jih ne vedno jasna porazdelitev pristojnosti med različnimi ravnmi oblasti na področju boja proti socialni izključenosti in nezadostno vertikalno sodelovanje med državnimi in lokalnimi oblastmi. Odbor opozarja, da večina od številnih primerov dobre prakse, ki se izvajajo na evropski ravni, temelji na projektih in pilotnih programih, ki so jih uvedle lokalne oblasti; |
| --- | --- |

12.

kljub temu poudarja, da teh pomanjkljivosti in težav, s katerimi se soočajo lokalne oblasti, ni mogoče povezovati zgolj s predsodki in stereotipi lokalnih uprav in skupnosti, ampak so zanje na splošno odgovorne tudi nacionalne vlade, ki določajo zakonodajno podlago. Povzročata jih ne vedno jasna porazdelitev pristojnosti med različnimi ravnmi oblasti na področju boja proti socialni izključenosti in nezadostno vertikalno sodelovanje med državnimi in lokalnimi oblastmi. Odbor opozarja, da večina od številnih primerov dobre prakse, ki se izvajajo na evropski ravni, temelji na projektih in pilotnih programih, ki so jih uvedle lokalne oblasti;

| 13. | priznava, da je na splošno na voljo dovolj evropskih sredstev za programe, namenjene vključevanju Romov (Evropski socialni sklad – ESS, Evropski sklad za regionalni razvoj – ESRR, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja – EKSRP), vendar uporaba teh sredstev na nacionalni in/ali regionalni in lokalni ravni ni niti zadostna niti stalna; ena od ovir je med drugim slaba vključenost romskih skupnosti v načrtovanje – včasih zaradi njihove slabe organizacije in nesposobnosti, da bi bili aktivni člani družbe; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je na splošno na voljo dovolj evropskih sredstev za programe, namenjene vključevanju Romov (Evropski socialni sklad – ESS, Evropski sklad za regionalni razvoj – ESRR, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja – EKSRP), vendar uporaba teh sredstev na nacionalni in/ali regionalni in lokalni ravni ni niti zadostna niti stalna; ena od ovir je med drugim slaba vključenost romskih skupnosti v načrtovanje – včasih zaradi njihove slabe organizacije in nesposobnosti, da bi bili aktivni člani družbe;

| 14. | meni, da morajo Evropska komisija in države članice skupaj z lokalnimi oblastmi z usklajenimi ukrepi bolj spodbujati možnosti, ki jih ponujajo evropske politike in programi financiranja za socialno vključevanje romske manjšine in še posebej ukrepi za potujoče romske skupnosti. |
| --- | --- |

14.

meni, da morajo Evropska komisija in države članice skupaj z lokalnimi oblastmi z usklajenimi ukrepi bolj spodbujati možnosti, ki jih ponujajo evropske politike in programi financiranja za socialno vključevanje romske manjšine in še posebej ukrepi za potujoče romske skupnosti.

Platforma EU za vključevanje Romov

ODBOR REGIJ

| 15. | se strinja, da je platforma EU za vključevanje Romov forum za sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi (vladami, mednarodnimi organi, nevladnimi organizacijami, strokovnjaki in civilno družbo), ki na različnih ravneh spodbujajo vključevanje Romov, ter za izmenjavo dobrih praks in izkušenj med državami članicami; |
| --- | --- |

15.

se strinja, da je platforma EU za vključevanje Romov forum za sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi (vladami, mednarodnimi organi, nevladnimi organizacijami, strokovnjaki in civilno družbo), ki na različnih ravneh spodbujajo vključevanje Romov, ter za izmenjavo dobrih praks in izkušenj med državami članicami;

| 16. | meni, da bi bila platforma EU za vključevanje Romov bolj učinkovita in uspešna, če bi bile v formalno usklajevanje vključene Evropska komisija in vse države članice in bi bilo zagotovljeno tesnejše sodelovanje z lokalnimi oblastmi in nevladnimi organizacijami. S takšnim formalnim mehanizmom bi platforma omogočala resnično usklajevanje evropske, nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik na področju socialnega vključevanja Romov in učinkovito oceno rezultatov; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bila platforma EU za vključevanje Romov bolj učinkovita in uspešna, če bi bile v formalno usklajevanje vključene Evropska komisija in vse države članice in bi bilo zagotovljeno tesnejše sodelovanje z lokalnimi oblastmi in nevladnimi organizacijami. S takšnim formalnim mehanizmom bi platforma omogočala resnično usklajevanje evropske, nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik na področju socialnega vključevanja Romov in učinkovito oceno rezultatov;

| 17. | se strinja, da je treba pri načrtovanju, izvajanju in vrednotenju politik za vključevanje Romov uporabiti 10 skupnih temeljnih načel o vključevanju Romov (ki so bila aprila 2009 pripravljena v okviru integrirane platforme EU):






  1. | tvorne, stvarne in nediskriminatorne politike, |
| --- | --- | --- |

17.

se strinja, da je treba pri načrtovanju, izvajanju in vrednotenju politik za vključevanje Romov uporabiti 10 skupnih temeljnih načel o vključevanju Romov (ki so bila aprila 2009 pripravljena v okviru integrirane platforme EU):

1.

tvorne, stvarne in nediskriminatorne politike,

| 2. | izrecna, vendar ne izključna ciljna naravnanost, |
| --- | --- |

2.

izrecna, vendar ne izključna ciljna naravnanost,

| 3. | medkulturni pristop, |
| --- | --- |

3.

medkulturni pristop,

| 4. | vključevanje v osrednje tokove družbe, |
| --- | --- |

4.

vključevanje v osrednje tokove družbe,

| 5. | upoštevanje vidika spolov, |
| --- | --- |

5.

upoštevanje vidika spolov,

| 6. | prenos politik, temelječih na pridobljenih izkušnjah, |
| --- | --- |

6.

prenos politik, temelječih na pridobljenih izkušnjah,

| 7. | uporaba instrumentov Skupnosti, |
| --- | --- |

7.

uporaba instrumentov Skupnosti,

| 8. | sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti, |
| --- | --- |

8.

sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti,

| 9. | sodelovanje civilne družbe, |
| --- | --- |

9.

sodelovanje civilne družbe,

| 10. | dejavno sodelovanje Romov; |
| --- | --- |

10.

dejavno sodelovanje Romov;

| 18. | ceni konkretna prizadevanja integrirane platforme EU za vključevanje Romov in načrta, ki ga je 30. junija 2010 predstavilo špansko predsedstvo EU v odgovor na sklepe sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 7. junija 2010 o spodbujanju vključevanja Romov, da bi določili konkretne srednjeročne cilje za določitev postopkov za spodbujanje socialnega vključevanja Romov; |
| --- | --- |

18.

ceni konkretna prizadevanja integrirane platforme EU za vključevanje Romov in načrta, ki ga je 30. junija 2010 predstavilo špansko predsedstvo EU v odgovor na sklepe sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 7. junija 2010 o spodbujanju vključevanja Romov, da bi določili konkretne srednjeročne cilje za določitev postopkov za spodbujanje socialnega vključevanja Romov;

| 19. | podpira jasno stališče Komisije, da mora za Rome kot državljane EU veljati svoboda gibanja pod enakimi pogoji, kot velja za vse ostale državljane EU. |
| --- | --- |

19.

podpira jasno stališče Komisije, da mora za Rome kot državljane EU veljati svoboda gibanja pod enakimi pogoji, kot velja za vse ostale državljane EU.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v politikah za vključevanje Romov

ODBOR REGIJ

| 20. | meni, da je treba za učinkovito izvedbo teh načel politike opredeliti ne samo na ravni EU, ampak predvsem na ravni posameznih držav članic ter na regionalni in lokalni ravni, kot je Evropski ekonomsko-socialni odbor poudaril v mnenju Vključevanje manjšin – Romi (UL C 27, 3. 2. 2009); |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba za učinkovito izvedbo teh načel politike opredeliti ne samo na ravni EU, ampak predvsem na ravni posameznih držav članic ter na regionalni in lokalni ravni, kot je Evropski ekonomsko-socialni odbor poudaril v mnenju Vključevanje manjšin – Romi (UL C 27, 3. 2. 2009);

| 21. | meni: a) da lokalne oblasti ne smejo biti prepuščene same sebi pri obravnavi vprašanj socialnega vključevanja romskih skupnosti, ne glede na to, ali so avtohtone ali pa so na novo nastale kot posledica mobilnosti znotraj EU; b) da so potrebne regionalne politike, ki so povezane z lokalnim okoljem, in sporazumi o sodelovanju z državami, od koder prihajajo romski priseljenci; in c) da se lahko lokalne politike izvajajo samo v okviru dobro delujoče evropske mobilnosti ter evropske in nacionalne politike nediskriminacije; |
| --- | --- |

21.

meni: a) da lokalne oblasti ne smejo biti prepuščene same sebi pri obravnavi vprašanj socialnega vključevanja romskih skupnosti, ne glede na to, ali so avtohtone ali pa so na novo nastale kot posledica mobilnosti znotraj EU; b) da so potrebne regionalne politike, ki so povezane z lokalnim okoljem, in sporazumi o sodelovanju z državami, od koder prihajajo romski priseljenci; in c) da se lahko lokalne politike izvajajo samo v okviru dobro delujoče evropske mobilnosti ter evropske in nacionalne politike nediskriminacije;

| 22. | se zaveda, da morajo države članice nujno sprejeti predpise za učinkovito uporabo evropske zakonodaje glede boja proti diskriminaciji in varstva pravic, hkrati pa morajo lokalne in regionalne oblasti začeti dolgoročne postopke na podlagi politik s področja boja proti diskriminaciji, sodelovanja civilne družbe, dejavnega sodelovanja Romov, upoštevanja vidika spolov in medkulturnega pristopa; |
| --- | --- |

22.

se zaveda, da morajo države članice nujno sprejeti predpise za učinkovito uporabo evropske zakonodaje glede boja proti diskriminaciji in varstva pravic, hkrati pa morajo lokalne in regionalne oblasti začeti dolgoročne postopke na podlagi politik s področja boja proti diskriminaciji, sodelovanja civilne družbe, dejavnega sodelovanja Romov, upoštevanja vidika spolov in medkulturnega pristopa;

| 23. | se zaveda, da morajo biti politike za vključevanje Romov na področju izobraževanja in usposabljanja otrok in mladih, vključevanja na trg dela, izboljšanja zdravstvenih in bivalnih pogojev sestavni del politik lokalnih in regionalnih oblasti na področju boja proti revščini in spodbujanja socialne vključenosti; |
| --- | --- |

23.

se zaveda, da morajo biti politike za vključevanje Romov na področju izobraževanja in usposabljanja otrok in mladih, vključevanja na trg dela, izboljšanja zdravstvenih in bivalnih pogojev sestavni del politik lokalnih in regionalnih oblasti na področju boja proti revščini in spodbujanja socialne vključenosti;

| 24. | se strinja z Evropsko komisijo, da je prednostni cilj vključujoča družba in ne nova oblika etničnega ločevanja, zato je bistvenega pomena, da so javne politike izrecno, vendar ne izključno usmerjene v Rome. Ukrepe je tako treba vključiti v širši okvir politik in nacionalne načrte za boj proti socialni izključenosti in revščini v EU; pristop mora biti celosten in upoštevati več dejavnikov ter kompleksnost in medsebojno odvisnost dejavnikov, ki povzročajo socialno izključenost in revščino; |
| --- | --- |

24.

se strinja z Evropsko komisijo, da je prednostni cilj vključujoča družba in ne nova oblika etničnega ločevanja, zato je bistvenega pomena, da so javne politike izrecno, vendar ne izključno usmerjene v Rome. Ukrepe je tako treba vključiti v širši okvir politik in nacionalne načrte za boj proti socialni izključenosti in revščini v EU; pristop mora biti celosten in upoštevati več dejavnikov ter kompleksnost in medsebojno odvisnost dejavnikov, ki povzročajo socialno izključenost in revščino;

| 25. | se zaveda temeljnega in strateškega pomena lokalnih in regionalnih oblasti pri ozaveščanju javnosti, v boju proti rasističnemu, ksenofobičnemu in diskriminatornemu ravnanju v lokalnih skupnostih ter pri spodbujanju večkulturne družbe. Lokalne in regionalne oblasti poziva, naj pridobijo potrebne instrumente za preprečevanje širjenja negativnih stereotipov v medijih, spodbujanje etično ustreznih informacij in oblikovanje nediskriminatornega javnega mnenja; |
| --- | --- |

25.

se zaveda temeljnega in strateškega pomena lokalnih in regionalnih oblasti pri ozaveščanju javnosti, v boju proti rasističnemu, ksenofobičnemu in diskriminatornemu ravnanju v lokalnih skupnostih ter pri spodbujanju večkulturne družbe. Lokalne in regionalne oblasti poziva, naj pridobijo potrebne instrumente za preprečevanje širjenja negativnih stereotipov v medijih, spodbujanje etično ustreznih informacij in oblikovanje nediskriminatornega javnega mnenja;

| 26. | meni, da imajo regionalne in lokalne oblasti, ki dobro poznajo proces vključevanja, temeljno in strateško vlogo pri tem, da se sredstva romske skupnosti čim bolje izkoristijo za seznanjanje Romov z njihovimi pravicami in spodbujanje udeležbe romskih nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe po pristopu od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

26.

meni, da imajo regionalne in lokalne oblasti, ki dobro poznajo proces vključevanja, temeljno in strateško vlogo pri tem, da se sredstva romske skupnosti čim bolje izkoristijo za seznanjanje Romov z njihovimi pravicami in spodbujanje udeležbe romskih nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe po pristopu od spodaj navzgor;

| 27. | meni, da sta v okviru politik na področju desegregacije romske skupnosti potrebna posebno načrtovanje in dodatno financiranje, in sicer za: vključevanje otrok v šolah in vrtcih s podporo v obliki kulturnega posredovanja in javnega prevoza; pobude za vstop na trg dela v okviru priznavanja kvalifikacij ali mikrokreditov, da se prepreči vzpostavljanje ločenih trgov dela; posebne ukrepe, namenjene ranljivejšim in bolj ogroženim skupinam prebivalstva, kot so ženske, ter za sprejetje politike razvoja mest in stanovanjske politike, ki ne temeljita na ločevanju. |
| --- | --- |

27.

meni, da sta v okviru politik na področju desegregacije romske skupnosti potrebna posebno načrtovanje in dodatno financiranje, in sicer za: vključevanje otrok v šolah in vrtcih s podporo v obliki kulturnega posredovanja in javnega prevoza; pobude za vstop na trg dela v okviru priznavanja kvalifikacij ali mikrokreditov, da se prepreči vzpostavljanje ločenih trgov dela; posebne ukrepe, namenjene ranljivejšim in bolj ogroženim skupinam prebivalstva, kot so ženske, ter za sprejetje politike razvoja mest in stanovanjske politike, ki ne temeljita na ločevanju.

Prednostni cilji lokalnih in regionalnih oblasti glede socialnega in ekonomskega vključevanja Romov v Evropi

ODBOR REGIJ

| 28. | meni, da imajo lokalne oblasti v okviru svoje politike razvoja mest in stanovanjske politike strateško vlogo, kar lahko znatno prispeva k odpravljanju razmer, ki spodbujajo izključenost in ogrožajo Rome. Stanovanjski programi, ki se ne izvajajo na podlagi ločevanja ali diskriminacije in ki pomenijo konec za nezakonita naselja, kjer Romi še vedno pogosto živijo, lahko pozitivno vplivajo na zdravstvene razmere in možnosti Romov za izobraževanje in zaposlitev. Evropski parlament je ravno v pravem času kot podporo tem politikam pripravil ukrepe – sprejete prav za romske skupnosti – s katerimi se razširja področje uporabe Evropskega sklada za regionalni razvoj na programe gradnje stanovanj za marginalizirane skupnosti v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

28.

meni, da imajo lokalne oblasti v okviru svoje politike razvoja mest in stanovanjske politike strateško vlogo, kar lahko znatno prispeva k odpravljanju razmer, ki spodbujajo izključenost in ogrožajo Rome. Stanovanjski programi, ki se ne izvajajo na podlagi ločevanja ali diskriminacije in ki pomenijo konec za nezakonita naselja, kjer Romi še vedno pogosto živijo, lahko pozitivno vplivajo na zdravstvene razmere in možnosti Romov za izobraževanje in zaposlitev. Evropski parlament je ravno v pravem času kot podporo tem politikam pripravil ukrepe – sprejete prav za romske skupnosti – s katerimi se razširja področje uporabe Evropskega sklada za regionalni razvoj na programe gradnje stanovanj za marginalizirane skupnosti v vseh državah članicah;

| 29. | poudarja pomen dodane vrednosti evropskih politik in programov na področju socialnega vključevanja Romov, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020, zlasti na področju izobraževanja in odpravljanja revščine; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen dodane vrednosti evropskih politik in programov na področju socialnega vključevanja Romov, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020, zlasti na področju izobraževanja in odpravljanja revščine;

| 30. | meni, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti v okviru svojih politik na področju enakih možnosti, vključevanja načela enakosti spolov in materinskih pravic ključno vlogo v boju proti številnim oblikam diskriminacije, ki so jim izpostavljene romske ženske, ter lahko odpravijo razloge za izkoriščanje s tem, da jim omogočijo dostop do zdravstvenih storitev in izobraževanja, in v boju proti nasilju do žensk v družini in družbi; |
| --- | --- |

30.

meni, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti v okviru svojih politik na področju enakih možnosti, vključevanja načela enakosti spolov in materinskih pravic ključno vlogo v boju proti številnim oblikam diskriminacije, ki so jim izpostavljene romske ženske, ter lahko odpravijo razloge za izkoriščanje s tem, da jim omogočijo dostop do zdravstvenih storitev in izobraževanja, in v boju proti nasilju do žensk v družini in družbi;

| 31. | je prepričan, da so lokalne oblasti v okviru svojih politik na področju zaščite otrok, storitev za majhne otroke in spodbujanja pravice do izobraževanja strateškega pomena za vključevanje romskih otrok v predšolske in šolske sisteme, v sisteme preventivne zdravstvene oskrbe in zdravstvenega varstva ter v družbene in športne dejavnosti, namenjene vsem prebivalcem, in tako pomagajo odpravljati razloge za izključenost od najzgodnejšega obdobja, spodbujajo enake možnosti, odpravljajo kulturne predsodke in stereotipe ter prispevajo k temu, da ljudje živijo skupaj v sožitju; |
| --- | --- |

31.

je prepričan, da so lokalne oblasti v okviru svojih politik na področju zaščite otrok, storitev za majhne otroke in spodbujanja pravice do izobraževanja strateškega pomena za vključevanje romskih otrok v predšolske in šolske sisteme, v sisteme preventivne zdravstvene oskrbe in zdravstvenega varstva ter v družbene in športne dejavnosti, namenjene vsem prebivalcem, in tako pomagajo odpravljati razloge za izključenost od najzgodnejšega obdobja, spodbujajo enake možnosti, odpravljajo kulturne predsodke in stereotipe ter prispevajo k temu, da ljudje živijo skupaj v sožitju;

| 32. | upa, da bodo lokalne in regionalne oblasti pri izpolnjevanju ciljev teh javnih politik v večji meri in v širšem obsegu zagotovile dostop do skladov EU (ESS, ESRR in EKSRP), ki bi jih lahko uporabili za razvoj programov za vključevanje Romov, in povečale svoje zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje politik za vključevanje, hkrati pa poudarja, da je treba za spodbujanje tega procesa zagotoviti informacije in tehnično podporo, tudi zato, da bi imeli ukrepi resnični učinek na samo naravo problema, in ne bi bili samo začasni in delni; |
| --- | --- |

32.

upa, da bodo lokalne in regionalne oblasti pri izpolnjevanju ciljev teh javnih politik v večji meri in v širšem obsegu zagotovile dostop do skladov EU (ESS, ESRR in EKSRP), ki bi jih lahko uporabili za razvoj programov za vključevanje Romov, in povečale svoje zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje politik za vključevanje, hkrati pa poudarja, da je treba za spodbujanje tega procesa zagotoviti informacije in tehnično podporo, tudi zato, da bi imeli ukrepi resnični učinek na samo naravo problema, in ne bi bili samo začasni in delni;

| 33. | meni, da je usklajevalna vloga Komisije bistvena za lokalne in regionalne oblasti pri opredeljevanju instrumentov za spodbujanje izmenjave dobrih praks, širjenje informacij o učinkovitih programih, oblikovanje pristopov in njihovo širjenje, spremljanje politik in izmenjavo ne samo med državami članicami, temveč tudi ustvarjanje mrež med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter akterji civilne družbe; |
| --- | --- |

33.

meni, da je usklajevalna vloga Komisije bistvena za lokalne in regionalne oblasti pri opredeljevanju instrumentov za spodbujanje izmenjave dobrih praks, širjenje informacij o učinkovitih programih, oblikovanje pristopov in njihovo širjenje, spremljanje politik in izmenjavo ne samo med državami članicami, temveč tudi ustvarjanje mrež med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter akterji civilne družbe;

| 34. | poudarja, da romske skupnosti v državah članicah ter v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah niso homogena skupina, zato so potrebni različni pristopi, da se upoštevajo različni zgodovinski, geografski, ekonomski, družbeni, kulturni in zakonodajni okviri (zlasti za potujoče romske skupnosti, katerih pripadniki so morda državljani EU ali tretjih držav, za ljudi brez državljanstva ali begunce). Prav tako poudarja, da ta kompleksnost državam članicam, pa tudi regionalnim in lokalnim oblastem povzroča težave pri opredelitvi in preskušanju učinkovitih strategij vključevanja ter spodbujanju pozitivnih sprememb v miselnosti državljanov in civilne družbe; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da romske skupnosti v državah članicah ter v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah niso homogena skupina, zato so potrebni različni pristopi, da se upoštevajo različni zgodovinski, geografski, ekonomski, družbeni, kulturni in zakonodajni okviri (zlasti za potujoče romske skupnosti, katerih pripadniki so morda državljani EU ali tretjih držav, za ljudi brez državljanstva ali begunce). Prav tako poudarja, da ta kompleksnost državam članicam, pa tudi regionalnim in lokalnim oblastem povzroča težave pri opredelitvi in preskušanju učinkovitih strategij vključevanja ter spodbujanju pozitivnih sprememb v miselnosti državljanov in civilne družbe;

| 35. | želi poudariti, da pri ljudeh, ki trpijo zaradi socialne izključenosti in revščine, na splošno obstaja nevarnost asocialnega vedenja in kriminala, ki pri drugih ljudeh povzroča občutek negotovosti, predstavlja grožnjo javnemu redu in miru, vznemirja javnost in lahko privede do reakcij v obliki nespoštovanja in diskriminacije. V primeru Romov so to dodatne ovire za vključevanje v družbo. Lokalne in regionalne oblasti imajo lahko v okviru svojih pristojnosti na področju lokalne varnosti in lokalne policije ter v sodelovanju z organi javnega reda in miru ključno vlogo pri zagotavljanju nadzora, spoštovanja zakonov, javne varnosti in sožitja med državljani ter izogibanju kriminalizaciji celotnih skupnosti; |
| --- | --- |

35.

želi poudariti, da pri ljudeh, ki trpijo zaradi socialne izključenosti in revščine, na splošno obstaja nevarnost asocialnega vedenja in kriminala, ki pri drugih ljudeh povzroča občutek negotovosti, predstavlja grožnjo javnemu redu in miru, vznemirja javnost in lahko privede do reakcij v obliki nespoštovanja in diskriminacije. V primeru Romov so to dodatne ovire za vključevanje v družbo. Lokalne in regionalne oblasti imajo lahko v okviru svojih pristojnosti na področju lokalne varnosti in lokalne policije ter v sodelovanju z organi javnega reda in miru ključno vlogo pri zagotavljanju nadzora, spoštovanja zakonov, javne varnosti in sožitja med državljani ter izogibanju kriminalizaciji celotnih skupnosti;

| 36. | se zavzema za sodelovanje s Komisijo, evropskimi organi in državami članicami, da bi spodbujali skladnost in usklajevanje politik, utrdili najboljše prakse in razširjali dosežene rezultate, spodbujali večjo ozaveščenost med lokalnimi upravami in okrepili zmogljivosti načrtovanja lokalnih oblasti za izvedbo projektov, ki odpravljajo vse oblike diskriminacije in ločevanja v zvezi z Romi ter spodbujajo njihovo vključevanje; |
| --- | --- |

36.

se zavzema za sodelovanje s Komisijo, evropskimi organi in državami članicami, da bi spodbujali skladnost in usklajevanje politik, utrdili najboljše prakse in razširjali dosežene rezultate, spodbujali večjo ozaveščenost med lokalnimi upravami in okrepili zmogljivosti načrtovanja lokalnih oblasti za izvedbo projektov, ki odpravljajo vse oblike diskriminacije in ločevanja v zvezi z Romi ter spodbujajo njihovo vključevanje;

| 37. | se zavezuje, da bo 27. januarja 2011, na mednarodni dan spomina na žrtve holokavsta, ki so ga razglasili Združeni narodi, v stavbi Odbora regij izobesil romsko zastavo v spomin na genocid nad Romi („porajmos“) kot simbolno dejanje za spodbujanje socialnega vključevanja Romov, ki se je začelo v okviru evropskega leta boja proti revščini in socialni izključenosti (2010), in predlaga, da lokalne in regionalne oblasti držav članic storijo enako v dokaz zavezanosti k socialnemu vključevanju in boju proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

37.

se zavezuje, da bo 27. januarja 2011, na mednarodni dan spomina na žrtve holokavsta, ki so ga razglasili Združeni narodi, v stavbi Odbora regij izobesil romsko zastavo v spomin na genocid nad Romi („porajmos“) kot simbolno dejanje za spodbujanje socialnega vključevanja Romov, ki se je začelo v okviru evropskega leta boja proti revščini in socialni izključenosti (2010), in predlaga, da lokalne in regionalne oblasti držav članic storijo enako v dokaz zavezanosti k socialnemu vključevanju in boju proti diskriminaciji.

V Bruslju, 1. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/28

---

Mnenje Odbora regij – Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij

2011/C 42/06

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja dejstvo, da je Komisija z zeleno knjigo Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij sprožila vseevropsko razpravo o pogojih, ki so potrebni za izboljšanje evropskega ustvarjalnega in inovativnega okolja, da bi bilo mogoče spodbuditi potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij, ki prispevajo k rasti in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

—

pozdravlja dejstvo, da je Komisija z zeleno knjigo Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij sprožila vseevropsko razpravo o pogojih, ki so potrebni za izboljšanje evropskega ustvarjalnega in inovativnega okolja, da bi bilo mogoče spodbuditi potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij, ki prispevajo k rasti in ustvarjanju delovnih mest;

| — | izraža zadovoljstvo, da se v Evropi vse bolj priznava vloga kulturnih in ustvarjalnih industrij pri podpiranju ustvarjalnosti in inovacij; |
| --- | --- |

—

izraža zadovoljstvo, da se v Evropi vse bolj priznava vloga kulturnih in ustvarjalnih industrij pri podpiranju ustvarjalnosti in inovacij;

| — | želi opozoriti, da sektorji, ki se omenjajo v povezavi s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami, zlasti kultura, raziskave, izobraževanje, turizem in zaposlovanje, v večini držav članic sodijo v pristojnost lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

želi opozoriti, da sektorji, ki se omenjajo v povezavi s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami, zlasti kultura, raziskave, izobraževanje, turizem in zaposlovanje, v večini držav članic sodijo v pristojnost lokalnih in regionalnih oblasti;

| — | poudarja, da je za uspešno izvajanje vodilnih pobud strategije Evropa 2020, tj. programa za digitalne tehnologije in drugih pobud, potreben smel in inovativen pristop. Pri tem je vloga ustvarjalnih industrij predvsem ta, da ustvarjajo večdisciplinarne in večkulturne rešitve. Evropa zato na lokalni in regionalni ravni potrebuje inovativne akterje brez predsodkov, da bo lahko ustvarila socialne inovacije in globalno poslovno dejavnost, h kateri te pripomorejo. |
| --- | --- |

—

poudarja, da je za uspešno izvajanje vodilnih pobud strategije Evropa 2020, tj. programa za digitalne tehnologije in drugih pobud, potreben smel in inovativen pristop. Pri tem je vloga ustvarjalnih industrij predvsem ta, da ustvarjajo večdisciplinarne in večkulturne rešitve. Evropa zato na lokalni in regionalni ravni potrebuje inovativne akterje brez predsodkov, da bo lahko ustvarila socialne inovacije in globalno poslovno dejavnost, h kateri te pripomorejo.

| Poročevalka | : | Ursula Männle (DE/EPP), članica skupščine zvezne dežele Bavarske |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Zelena knjiga Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij
  COM(2010) 183 konč. |

Poročevalka

:

Ursula Männle (DE/EPP), članica skupščine zvezne dežele Bavarske

Referenčni dokument

:

Zelena knjiga Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij

COM(2010) 183 konč.

I.   UVOD

ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da so za izvajanje kulturne politike povsod v Evropski uniji v veliki meri odgovorne lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so za izvajanje kulturne politike povsod v Evropski uniji v veliki meri odgovorne lokalne in regionalne oblasti;

| 2. | želi opozoriti, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine in podpore kulturnih inovacij (1); |
| --- | --- |

2.

želi opozoriti, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine in podpore kulturnih inovacij (1);

| 3. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi povezanosti z državljani strateško najboljši položaj za ukvarjanje z različnimi kulturami in kulturnimi dejavnostmi v EU ter za uspešno pridobivanje lokalnih in regionalnih skupnosti za spodbujanje boljšega medkulturnega dialoga (2); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi povezanosti z državljani strateško najboljši položaj za ukvarjanje z različnimi kulturami in kulturnimi dejavnostmi v EU ter za uspešno pridobivanje lokalnih in regionalnih skupnosti za spodbujanje boljšega medkulturnega dialoga (2);

| 4. | ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti sposobne k sodelovanju v ustvarjalnih dejavnostih (3) in inovativnih procesih spodbuditi tudi državljane; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti sposobne k sodelovanju v ustvarjalnih dejavnostih (3) in inovativnih procesih spodbuditi tudi državljane;

| 5. | želi opozoriti, da kulturne in ustvarjalne industrije močno prispevajo k lokalnemu, regionalnemu in mestnemu razvoju, saj povečujejo privlačnost evropskih mest in regij, spodbujajo razmah trajnostnega turizma in odpirajo nove zaposlitvene možnosti. So tudi odločilnega pomena za konkurenčno in inovativno tržno gospodarstvo v Evropi (4); |
| --- | --- |

5.

želi opozoriti, da kulturne in ustvarjalne industrije močno prispevajo k lokalnemu, regionalnemu in mestnemu razvoju, saj povečujejo privlačnost evropskih mest in regij, spodbujajo razmah trajnostnega turizma in odpirajo nove zaposlitvene možnosti. So tudi odločilnega pomena za konkurenčno in inovativno tržno gospodarstvo v Evropi (4);

| 6. | se je seznanil, da študija o ekonomiji kulture v Evropi, ki jo je za Evropsko komisijo leta 2006 izvedla družba KEA European Affairs, kaže, da je kulturna industrija glede na gospodarsko aktivnost in število ustvarjenih delovnih mest v EU zelo dinamična. Leta 2004 je bilo v tem sektorju zaposlenih 5,8 milijona ljudi oz. 3,1 % vsega delovno aktivnega prebivalstva v EU-25. Poleg tega je v letu 2003 kulturna industrija ustvarila 2,6 % BDP v EU, med letoma 1999 in 2003 pa je bila rast tega sektorja občutno večja kot v drugih gospodarskih sektorjih (5); |
| --- | --- |

6.

se je seznanil, da študija o ekonomiji kulture v Evropi, ki jo je za Evropsko komisijo leta 2006 izvedla družba KEA European Affairs, kaže, da je kulturna industrija glede na gospodarsko aktivnost in število ustvarjenih delovnih mest v EU zelo dinamična. Leta 2004 je bilo v tem sektorju zaposlenih 5,8 milijona ljudi oz. 3,1 % vsega delovno aktivnega prebivalstva v EU-25. Poleg tega je v letu 2003 kulturna industrija ustvarila 2,6 % BDP v EU, med letoma 1999 in 2003 pa je bila rast tega sektorja občutno večja kot v drugih gospodarskih sektorjih (5);

| 7. | prav tako ugotavlja, da je Evropska komisija v zeleni knjigi potrdila, da bo digitalna revolucija omogočila višjo rast kulturnih in ustvarjalnih industrij. Slednje se soočajo s hitro spreminjajočim se okoljem, v katerem imajo (globalne) digitalne informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) precejšen vpliv na vse sektorje, ki tvorijo verigo vrednosti; |
| --- | --- |

7.

prav tako ugotavlja, da je Evropska komisija v zeleni knjigi potrdila, da bo digitalna revolucija omogočila višjo rast kulturnih in ustvarjalnih industrij. Slednje se soočajo s hitro spreminjajočim se okoljem, v katerem imajo (globalne) digitalne informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) precejšen vpliv na vse sektorje, ki tvorijo verigo vrednosti;

| 8. | ugotavlja, da bi bilo v primeru, če bi v celoti izkoristili potencial IKT ob ustreznem upoštevanju interesov končnih uporabnikov, ponudnikov vsebin in ponudnikov IKT in bi se hkrati spremenili tradicionalni vzorci proizvodnje in distribucije, mogoče doseči širše občinstvo in obsežnejše tržišče za ustvarjalce ter raznovrstnejšo kulturno ponudbo za državljane; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bi bilo v primeru, če bi v celoti izkoristili potencial IKT ob ustreznem upoštevanju interesov končnih uporabnikov, ponudnikov vsebin in ponudnikov IKT in bi se hkrati spremenili tradicionalni vzorci proizvodnje in distribucije, mogoče doseči širše občinstvo in obsežnejše tržišče za ustvarjalce ter raznovrstnejšo kulturno ponudbo za državljane;

| 9. | izraža zadovoljstvo, da Komisija v tej povezavi pripravlja tri glavne strateške okvire, ki bodo močno vplivali na splošne pogoje za kulturne in ustvarjalne industrije v digitalnem okolju. Vsi trije okviri bodo temeljili na naslednjih predhodnih procesih posvetovanja:






  — | Evropski program za digitalne tehnologije, ki je ena od sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020; |
| --- | --- | --- |

9.

izraža zadovoljstvo, da Komisija v tej povezavi pripravlja tri glavne strateške okvire, ki bodo močno vplivali na splošne pogoje za kulturne in ustvarjalne industrije v digitalnem okolju. Vsi trije okviri bodo temeljili na naslednjih predhodnih procesih posvetovanja:

—

Evropski program za digitalne tehnologije, ki je ena od sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020;

| — | vodilna pobuda Unija inovacij, v okviru katere bodo sprejeti posebni ukrepi za okrepitev vloge kulturnih in ustvarjalnih industrij pri spodbujanju inovacij in strukturnih sprememb; |
| --- | --- |

—

vodilna pobuda Unija inovacij, v okviru katere bodo sprejeti posebni ukrepi za okrepitev vloge kulturnih in ustvarjalnih industrij pri spodbujanju inovacij in strukturnih sprememb;

| — | Strategija EU o pravicah intelektualne lastnine, ki bo osredotočena na uporabo in upravljanje pravic, uravnoteženost potrebne zaščite in izvedljivosti ustvarjanja ter na potrebo po spodbujanju novih storitev in poslovnih modelov. |
| --- | --- |

—

Strategija EU o pravicah intelektualne lastnine, ki bo osredotočena na uporabo in upravljanje pravic, uravnoteženost potrebne zaščite in izvedljivosti ustvarjanja ter na potrebo po spodbujanju novih storitev in poslovnih modelov.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija z zeleno knjigo Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij sprožila vseevropsko razpravo o pogojih, ki so potrebni za izboljšanje evropskega ustvarjalnega in inovativnega okolja, da bi bilo mogoče spodbuditi potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij, ki prispevajo k rasti in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija z zeleno knjigo Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij sprožila vseevropsko razpravo o pogojih, ki so potrebni za izboljšanje evropskega ustvarjalnega in inovativnega okolja, da bi bilo mogoče spodbuditi potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij, ki prispevajo k rasti in ustvarjanju delovnih mest;

| 11. | odobrava dejstvo, da je kulturi povsod v zeleni knjigi priznana vloga instrumenta lokalnega in regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

11.

odobrava dejstvo, da je kulturi povsod v zeleni knjigi priznana vloga instrumenta lokalnega in regionalnega razvoja;

| 12. | izraža zadovoljstvo, da se v Evropi vse bolj priznava vloga kulturnih in ustvarjalnih industrij pri podpiranju ustvarjalnosti in inovacij; |
| --- | --- |

12.

izraža zadovoljstvo, da se v Evropi vse bolj priznava vloga kulturnih in ustvarjalnih industrij pri podpiranju ustvarjalnosti in inovacij;

| 13. | meni, da lahko inovacijska politika tako na evropski in nacionalni kot tudi na lokalni in regionalni ravni omogoči povezovanje s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami; |
| --- | --- |

13.

meni, da lahko inovacijska politika tako na evropski in nacionalni kot tudi na lokalni in regionalni ravni omogoči povezovanje s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami;

| 14. | pozdravlja namen Evropske komisije, da bo v vodilnih pobudah upoštevala potrebe kulturnih in ustvarjalnih industrij, s čimer je njeno ravnanje v celoti skladno s členom 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja namen Evropske komisije, da bo v vodilnih pobudah upoštevala potrebe kulturnih in ustvarjalnih industrij, s čimer je njeno ravnanje v celoti skladno s členom 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 15. | želi opozoriti, da sektorji, ki se omenjajo v povezavi s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami, zlasti kultura, raziskave, izobraževanje, turizem in zaposlovanje, v večini držav članic sodijo v pristojnost lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

15.

želi opozoriti, da sektorji, ki se omenjajo v povezavi s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami, zlasti kultura, raziskave, izobraževanje, turizem in zaposlovanje, v večini držav članic sodijo v pristojnost lokalnih in regionalnih oblasti;

| 16. | poudarja, da so kulturne in ustvarjalne industrije ne le bistvene za razvoj, zaposlovanje in konkurenčnost, temveč lahko tudi pripomorejo k spodbujanju kulturne identitete in raznolikosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so kulturne in ustvarjalne industrije ne le bistvene za razvoj, zaposlovanje in konkurenčnost, temveč lahko tudi pripomorejo k spodbujanju kulturne identitete in raznolikosti na lokalni in regionalni ravni;

| 17. | poudarja, da imajo lokalne oblasti pomembno vlogo na področju infrastrukture (prostori za vaje, nastope in produkcijo), strategije in načrtovanja (kulturne strategije, pobude za razvoj sektorja) ter mreženja. Lokalne oblasti tudi podpirajo prizorišča za umetniške in kulturne dogodke ter obsežna vlaganja v nadarjene mlade ustvarjalne posameznike; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da imajo lokalne oblasti pomembno vlogo na področju infrastrukture (prostori za vaje, nastope in produkcijo), strategije in načrtovanja (kulturne strategije, pobude za razvoj sektorja) ter mreženja. Lokalne oblasti tudi podpirajo prizorišča za umetniške in kulturne dogodke ter obsežna vlaganja v nadarjene mlade ustvarjalne posameznike;

| 18. | želi opozoriti na pomen raznolikosti in večjezičnosti, tj. dveh evropskih značilnosti, ki prispevata k spodbujanju ustvarjalnosti; |
| --- | --- |

18.

želi opozoriti na pomen raznolikosti in večjezičnosti, tj. dveh evropskih značilnosti, ki prispevata k spodbujanju ustvarjalnosti;

| 19. | poziva, naj se zapostavljenim skupinam znotraj kulturnih in ustvarjalnih industrij nameni zadostna pozornost; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj se zapostavljenim skupinam znotraj kulturnih in ustvarjalnih industrij nameni zadostna pozornost;

| 20. | meni, da bo imela vzpostavitev okvira za hitrejši razvoj ustvarjalnih industrij v državah članicah Evropske unije visoko dodano vrednost na evropski ravni ter bi lahko tudi prispevala k zagonu programov in pobud v državah članicah, regijah in mestih EU, s čimer bi se okrepilo sodelovanje med glavnimi akterji; |
| --- | --- |

20.

meni, da bo imela vzpostavitev okvira za hitrejši razvoj ustvarjalnih industrij v državah članicah Evropske unije visoko dodano vrednost na evropski ravni ter bi lahko tudi prispevala k zagonu programov in pobud v državah članicah, regijah in mestih EU, s čimer bi se okrepilo sodelovanje med glavnimi akterji;

| 21. | poudarja pomen krepitve vloge lokalnih in regionalnih ravni pri razvoju kulturnih in ustvarjalnih industrij v Evropi; Komisiji zato priporoča, da v skladu z načelom subsidiarnosti lokalne in regionalne oblasti vključi v dejavnosti v zvezi z zeleno knjigo; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen krepitve vloge lokalnih in regionalnih ravni pri razvoju kulturnih in ustvarjalnih industrij v Evropi; Komisiji zato priporoča, da v skladu z načelom subsidiarnosti lokalne in regionalne oblasti vključi v dejavnosti v zvezi z zeleno knjigo;

| 22. | potrjuje potrebo po povečanju evropskih vlaganj v nove inteligentne, trajnostne in ustvarjalne vire; |
| --- | --- |

22.

potrjuje potrebo po povečanju evropskih vlaganj v nove inteligentne, trajnostne in ustvarjalne vire;

| 23. | ocenjuje, da je treba na vseh ravneh oblasti nameniti posebno podporo malim in srednje velikim podjetjem, saj lahko ta ohranjajo nove talente ter krepijo razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij v Evropi; |
| --- | --- |

23.

ocenjuje, da je treba na vseh ravneh oblasti nameniti posebno podporo malim in srednje velikim podjetjem, saj lahko ta ohranjajo nove talente ter krepijo razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij v Evropi;

| 24. | želi opozoriti, da je lokalnim in regionalnim oblastem v okviru svojih razvojnih strategij kulturne in ustvarjalne industrije uspelo vključiti v številne sektorje, s čimer se še bolj krepi lokalno gospodarstvo; zlasti na ravni lokalnih in regionalnih skupnosti je možno ustvarjati mreže mladih umetnikov in zbirke podatkov o njih, spodbujati izobraževanje mladih na področju umetnosti in kulture, lajšati profesionalizacijo mladih umetnikov, spodbujati multimedijsko in večkulturno eksperimentiranje, mladim umetnikom nuditi javne prostore za delo, spodbujati umetniško in kulturno bogatenje mlade publike, podpirati združevanje mladih na umetniškem in kulturnem področju ter spodbujati inovativnost na področju lokalnih tradicij in poklicev; |
| --- | --- |

24.

želi opozoriti, da je lokalnim in regionalnim oblastem v okviru svojih razvojnih strategij kulturne in ustvarjalne industrije uspelo vključiti v številne sektorje, s čimer se še bolj krepi lokalno gospodarstvo; zlasti na ravni lokalnih in regionalnih skupnosti je možno ustvarjati mreže mladih umetnikov in zbirke podatkov o njih, spodbujati izobraževanje mladih na področju umetnosti in kulture, lajšati profesionalizacijo mladih umetnikov, spodbujati multimedijsko in večkulturno eksperimentiranje, mladim umetnikom nuditi javne prostore za delo, spodbujati umetniško in kulturno bogatenje mlade publike, podpirati združevanje mladih na umetniškem in kulturnem področju ter spodbujati inovativnost na področju lokalnih tradicij in poklicev;

| 25. | zato predlaga, da se zagotovijo pogoji, ki so potrebni za prenos dobrih praks, krepitev znanja ter vzpostavitev mrež za razširjanje izkušenj v zvezi z možnostmi za izrabo potenciala teh industrij; poleg tega predlaga, da se kulturne in ustvarjalne industrije glede na njihov prispevek upoštevajo v okviru splošnih načel politike gospodarske in socialne kohezije EU; |
| --- | --- |

25.

zato predlaga, da se zagotovijo pogoji, ki so potrebni za prenos dobrih praks, krepitev znanja ter vzpostavitev mrež za razširjanje izkušenj v zvezi z možnostmi za izrabo potenciala teh industrij; poleg tega predlaga, da se kulturne in ustvarjalne industrije glede na njihov prispevek upoštevajo v okviru splošnih načel politike gospodarske in socialne kohezije EU;

| 26. | predlaga konstruktivno sodelovanje med lokalnimi in nacionalnimi ravnmi v obliki sporazumov, temelječih na rezultatih, pri katerih se vsaka raven upravljanja zaveže, da si bo prizadevala za dogovorjene rezultate ter s tem olajšala razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij na lokalni ravni; |
| --- | --- |

26.

predlaga konstruktivno sodelovanje med lokalnimi in nacionalnimi ravnmi v obliki sporazumov, temelječih na rezultatih, pri katerih se vsaka raven upravljanja zaveže, da si bo prizadevala za dogovorjene rezultate ter s tem olajšala razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij na lokalni ravni;

| 27. | ugotavlja, da ima ustvarjalnost svoj izvor na lokalni ravni, kar pomeni, da je vzpostavljanje mrež, skupin, podjetniških inkubatorjev ter partnerstev med umetnostno-oblikovalskimi izobraževalnimi ustanovami, univerzami in podjetji pogoj za kulturne in ustvarjalne industrije; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da ima ustvarjalnost svoj izvor na lokalni ravni, kar pomeni, da je vzpostavljanje mrež, skupin, podjetniških inkubatorjev ter partnerstev med umetnostno-oblikovalskimi izobraževalnimi ustanovami, univerzami in podjetji pogoj za kulturne in ustvarjalne industrije;

| 28. | poziva umetnostno-oblikovalske izobraževalne ustanove in fakultete, naj tesno sodelujejo z drugimi sektorji, da bo mogoče vzpostaviti nove povezave ter druge strukturne in operativne ureditve za ustvarjanje popolnoma novih evropskih izdelkov in storitev, ki bi utrli pot do globalnega komercialnega uspeha. Odločilni dejavnik uspeha so pogosto mladi, ki niso obremenjeni z ustaljenimi zamislimi; |
| --- | --- |

28.

poziva umetnostno-oblikovalske izobraževalne ustanove in fakultete, naj tesno sodelujejo z drugimi sektorji, da bo mogoče vzpostaviti nove povezave ter druge strukturne in operativne ureditve za ustvarjanje popolnoma novih evropskih izdelkov in storitev, ki bi utrli pot do globalnega komercialnega uspeha. Odločilni dejavnik uspeha so pogosto mladi, ki niso obremenjeni z ustaljenimi zamislimi;

| 29. | ugotavlja, da se lahko kulturne dejavnosti uporabijo tudi za podpiranje socialne kohezije, saj spodbujajo medkulturno razumevanje ter vzpostavljajo tesne in pozitivne odnose med osebami z različnim poklicnim in akademskim ozadjem, s čimer se krepi potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da se lahko kulturne dejavnosti uporabijo tudi za podpiranje socialne kohezije, saj spodbujajo medkulturno razumevanje ter vzpostavljajo tesne in pozitivne odnose med osebami z različnim poklicnim in akademskim ozadjem, s čimer se krepi potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij;

| 30. | želi opozoriti, da kulturna raznolikost Evrope predstavlja veliko gospodarsko in konkurenčno prednost; zato predlaga, da se vlaganja v kulturne dejavnosti izkoristijo za podpiranje tako evropske kulturne raznolikosti kot tudi medkulturnega dialoga, s čimer bi se okrepila kulturna in socialna vključenost; |
| --- | --- |

30.

želi opozoriti, da kulturna raznolikost Evrope predstavlja veliko gospodarsko in konkurenčno prednost; zato predlaga, da se vlaganja v kulturne dejavnosti izkoristijo za podpiranje tako evropske kulturne raznolikosti kot tudi medkulturnega dialoga, s čimer bi se okrepila kulturna in socialna vključenost;

| 31. | ponavlja, da mora Evropska unija svoja prizadevanja na področju kulture osredotočiti na družbeni pomen nematerialnih kulturnih vrednot, če želi uspešno izkoristiti potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij; zato vztraja, da sta spodbujanje usposabljanja na področju kulture in sodelovanje na področju kulture pogoj za uporabo družbenih virov ustvarjalnosti in za uspešnost kulturne industrije. Kultura obstaja brez kulturne industrije, kulturna industrija pa ne more obstajati brez kulture (6); |
| --- | --- |

31.

ponavlja, da mora Evropska unija svoja prizadevanja na področju kulture osredotočiti na družbeni pomen nematerialnih kulturnih vrednot, če želi uspešno izkoristiti potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij; zato vztraja, da sta spodbujanje usposabljanja na področju kulture in sodelovanje na področju kulture pogoj za uporabo družbenih virov ustvarjalnosti in za uspešnost kulturne industrije. Kultura obstaja brez kulturne industrije, kulturna industrija pa ne more obstajati brez kulture (6);

| 32. | meni, da bilo treba narediti seznam težav in/ali ovir, ki otežujejo razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij, ter jih obravnavati na ustrezni ravni politike; |
| --- | --- |

32.

meni, da bilo treba narediti seznam težav in/ali ovir, ki otežujejo razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij, ter jih obravnavati na ustrezni ravni politike;

| 33. | priporoča Komisiji, da oceni ustreznost strukturnih skladov ter sedanjih in prihodnjih programov v sektorjih kulture, avdiovizualnih medijev, mladih in izobraževanja z vidika njihovega potenciala za podpiranje ustvarjalnih industrij; |
| --- | --- |

33.

priporoča Komisiji, da oceni ustreznost strukturnih skladov ter sedanjih in prihodnjih programov v sektorjih kulture, avdiovizualnih medijev, mladih in izobraževanja z vidika njihovega potenciala za podpiranje ustvarjalnih industrij;

| 34. | predvsem poudarja, da bi morala Evropska unija podpirati in spodbujati mobilnost mladih umetnikov znotraj Evrope, oblikovanje mednarodnih umetniških mrež in krogov ter izmenjavo in „ustvarjalna gostovanja“ mladih na ravni EU in tretjih držav; |
| --- | --- |

34.

predvsem poudarja, da bi morala Evropska unija podpirati in spodbujati mobilnost mladih umetnikov znotraj Evrope, oblikovanje mednarodnih umetniških mrež in krogov ter izmenjavo in „ustvarjalna gostovanja“ mladih na ravni EU in tretjih držav;

| 35. | zahteva od Komisije, naj v okviru svojih dejavnosti v zvezi z zeleno knjigo upošteva finančne in upravne potrebe lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

35.

zahteva od Komisije, naj v okviru svojih dejavnosti v zvezi z zeleno knjigo upošteva finančne in upravne potrebe lokalnih in regionalnih oblasti;

| 36. | ugotavlja, da je treba razviti skupne kazalnike, kode in opredelitve za merjenje vpliva kulturnih in ustvarjalnih industrij na zaposlovanje in trg. |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da je treba razviti skupne kazalnike, kode in opredelitve za merjenje vpliva kulturnih in ustvarjalnih industrij na zaposlovanje in trg.

III.   SKLEPNE UGOTOVITVE

ODBOR REGIJ

| 37. | želi opozoriti, da lahko kulturne in ustvarjalne industrije v Evropi pomembno prispevajo k doseganju gospodarskih in socialnih ciljev na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

37.

želi opozoriti, da lahko kulturne in ustvarjalne industrije v Evropi pomembno prispevajo k doseganju gospodarskih in socialnih ciljev na lokalni in regionalni ravni;

| 38. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo kulturne in ustvarjalne industrije v okviru kulturne agende s tem, ko podpirajo lokalne skupnosti in lokalno gospodarstvo pri doseganju rezultatov na tako raznolikih področjih politike, kot so gospodarski razvoj, izobraževanje, vseživljenjsko učenje, varnost v skupnosti in kazensko pravosodje; |
| --- | --- |

38.

poudarja ključno vlogo, ki jo imajo kulturne in ustvarjalne industrije v okviru kulturne agende s tem, ko podpirajo lokalne skupnosti in lokalno gospodarstvo pri doseganju rezultatov na tako raznolikih področjih politike, kot so gospodarski razvoj, izobraževanje, vseživljenjsko učenje, varnost v skupnosti in kazensko pravosodje;

| 39. | meni, da bi morala biti gostinstvo in turizem vključena v opredelitev kulturnih in ustvarjalnih industrij; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morala biti gostinstvo in turizem vključena v opredelitev kulturnih in ustvarjalnih industrij;

| 40. | poudarja, da lahko kultura prispeva h gospodarstvu v obdobju po krizi, če omogoča doseganje ciljev socialne politike na ustvarjalen način, in sicer s podpiranjem inovacij za doseganje rezultatov na socialnem področju. Kultura in umetnost lahko privedeta do spremembe vedenja ter ustvarita nove socialne povezave, ki spodbujajo ustvarjalnost posameznikov z nadarjenostjo za ta področja; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da lahko kultura prispeva h gospodarstvu v obdobju po krizi, če omogoča doseganje ciljev socialne politike na ustvarjalen način, in sicer s podpiranjem inovacij za doseganje rezultatov na socialnem področju. Kultura in umetnost lahko privedeta do spremembe vedenja ter ustvarita nove socialne povezave, ki spodbujajo ustvarjalnost posameznikov z nadarjenostjo za ta področja;

| 41. | ugotavlja, da zato kultura – zlasti kulturne in ustvarjalne industrije – bistveno prispeva k izvajanju strategije Evropa 2020 (7); |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da zato kultura – zlasti kulturne in ustvarjalne industrije – bistveno prispeva k izvajanju strategije Evropa 2020 (7);

| 42. | poudarja, da je za uspešno izvajanje vodilnih pobud strategije Evropa 2020, tj. programa za digitalne tehnologije in drugih pobud, potreben smel in inovativen pristop. Pri tem je vloga ustvarjalnih industrij predvsem ta, da ustvarjajo večdisciplinarne in večkulturne rešitve. Evropa zato na lokalni in regionalni ravni potrebuje inovativne akterje brez predsodkov, da bo lahko ustvarila socialne inovacije in globalno poslovno dejavnost, h kateri te pripomorejo. |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je za uspešno izvajanje vodilnih pobud strategije Evropa 2020, tj. programa za digitalne tehnologije in drugih pobud, potreben smel in inovativen pristop. Pri tem je vloga ustvarjalnih industrij predvsem ta, da ustvarjajo večdisciplinarne in večkulturne rešitve. Evropa zato na lokalni in regionalni ravni potrebuje inovativne akterje brez predsodkov, da bo lahko ustvarila socialne inovacije in globalno poslovno dejavnost, h kateri te pripomorejo.

V Bruslju, 1. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 172/2007 fin.

1

(2)  CdR 44/2006 fin.

2

(3)  CdR 11/2006 fin.

3

(4)  Sklepi Sveta z dne 10. maja 2010 o prispevku kulture k regionalnemu in lokalnemu razvoju.

4

(5)  Študija o ekonomiji kulture v Evropi (Study on the Economy of Culture in Europe), ki jo je za Evropsko komisijo leta 2006 izvedla družba KEA European Affairs.

5

Study on the Economy of Culture in Europe

(6)  CdR 172/2007 fin.

6

(7)  CdR 172/2007 fin.

7

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/32

---

Mnenje Odbora regij – Evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji Evropa 2020

2011/C 42/07

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja dosedanje dosežke evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki ga podpira københavnski proces, in želi poudariti, da se je treba v naslednjem obdobju osredotočiti zlasti na hitro izvajanje, poenostavitev in utrjevanje najučinkovitejših obstoječih instrumentov, pobud in programov; |
| --- | --- |

—

pozdravlja dosedanje dosežke evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki ga podpira københavnski proces, in želi poudariti, da se je treba v naslednjem obdobju osredotočiti zlasti na hitro izvajanje, poenostavitev in utrjevanje najučinkovitejših obstoječih instrumentov, pobud in programov;

| — | se strinja s stališčem Komisije, da se morata izobraževanje in usposabljanje, vključno s poklicnim, prilagajati prihodnjim spremembam v strukturi delovnih mest in družbeni strukturi, kot sta prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu in staranje prebivalstva. Poleg tega morata imeti poklicno izobraževanje in usposabljanje dvojno vlogo, in sicer prispevati k usklajevanju sedanjih in prihodnjih znanj in spretnosti, ki jih potrebuje Evropa, ter hkrati zmanjševati socialne posledice krize in lajšati okrevanje. Ti vlogi zahtevata nujne reforme, ki bodo zagotovile odličnost in pravičnost; |
| --- | --- |

—

se strinja s stališčem Komisije, da se morata izobraževanje in usposabljanje, vključno s poklicnim, prilagajati prihodnjim spremembam v strukturi delovnih mest in družbeni strukturi, kot sta prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu in staranje prebivalstva. Poleg tega morata imeti poklicno izobraževanje in usposabljanje dvojno vlogo, in sicer prispevati k usklajevanju sedanjih in prihodnjih znanj in spretnosti, ki jih potrebuje Evropa, ter hkrati zmanjševati socialne posledice krize in lajšati okrevanje. Ti vlogi zahtevata nujne reforme, ki bodo zagotovile odličnost in pravičnost;

| — | poudarja, da učinkovito sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njuno izvajanje zahtevata stalno politično in upravno interakcijo med vsemi ravnmi upravljanja ter njihovo trajno zavezanost. Zato mora Komisija zagotoviti dobro sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki bo ustrezno odražalo njihovo pomembno vlogo ključnih partnerjev na področju izobraževanja in usposabljanja v Evropi; |
| --- | --- |

—

poudarja, da učinkovito sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njuno izvajanje zahtevata stalno politično in upravno interakcijo med vsemi ravnmi upravljanja ter njihovo trajno zavezanost. Zato mora Komisija zagotoviti dobro sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki bo ustrezno odražalo njihovo pomembno vlogo ključnih partnerjev na področju izobraževanja in usposabljanja v Evropi;

| — | podpira cilj sporočila, da se poveča pomen poklicnega izobraževanja in usposabljanja, s čimer bi povečali tudi znanje in spretnosti na evropskem trgu dela; priznava pa tudi, da sta izobraževanje in usposabljanje sredstvi za spodbujanje in nadaljnji razvoj družbenega vključevanja. Zlasti v okviru leta boja proti revščini in socialni izključenosti 2010 sta poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembna elementa vsake strategije za izboljšanje slabega socialnega in gospodarskega položaja. Dokazano je, da lahko razmeroma majhno izboljšanje znanja in spretnosti delovne sile močno vpliva na prihodnjo blaginjo države. |
| --- | --- |

—

podpira cilj sporočila, da se poveča pomen poklicnega izobraževanja in usposabljanja, s čimer bi povečali tudi znanje in spretnosti na evropskem trgu dela; priznava pa tudi, da sta izobraževanje in usposabljanje sredstvi za spodbujanje in nadaljnji razvoj družbenega vključevanja. Zlasti v okviru leta boja proti revščini in socialni izključenosti 2010 sta poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembna elementa vsake strategije za izboljšanje slabega socialnega in gospodarskega položaja. Dokazano je, da lahko razmeroma majhno izboljšanje znanja in spretnosti delovne sile močno vpliva na prihodnjo blaginjo države.

| Poročevalec | : | Robert Bright (UK/PES), član mestnega sveta Newporta |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij - Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020
  COM(2010) 296 konč. |

Poročevalec

:

Robert Bright (UK/PES), član mestnega sveta Newporta

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij - Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020

COM(2010) 296 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja dejstvo, da daje Komisija poudarek novi spodbudi za nadaljnje evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bo podpiralo strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da daje Komisija poudarek novi spodbudi za nadaljnje evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bo podpiralo strategijo Evropa 2020;

| 2. | pozdravlja dosedanje dosežke evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki ga podpira kopenhagenski proces, in želi poudariti, da se je treba v naslednjem obdobju osredotočiti zlasti na hitro izvajanje, poenostavitev in utrjevanje najučinkovitejših obstoječih instrumentov, pobud in programov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dosedanje dosežke evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki ga podpira kopenhagenski proces, in želi poudariti, da se je treba v naslednjem obdobju osredotočiti zlasti na hitro izvajanje, poenostavitev in utrjevanje najučinkovitejših obstoječih instrumentov, pobud in programov;

| 3. | meni, da je mogoče z razvojem izmenjave informacij in izkušenj med evropskimi vladami na vseh ravneh veliko pridobiti in da je razširjanje najboljših praks pomembna prednostna naloga Komisije, ter se zavezuje, da bo to dejavnost podpiral z vključevanjem svojih članov in mrež, kjer bo to primerno; |
| --- | --- |

3.

meni, da je mogoče z razvojem izmenjave informacij in izkušenj med evropskimi vladami na vseh ravneh veliko pridobiti in da je razširjanje najboljših praks pomembna prednostna naloga Komisije, ter se zavezuje, da bo to dejavnost podpiral z vključevanjem svojih članov in mrež, kjer bo to primerno;

| 4. | ponovno izraža podporo doseganju ciljev na področju konkurenčnosti in inovativnosti do leta 2020 ter ugotavlja, da je treba za njihovo uresničitev nenehno vlagati v izobraževanje in usposabljanje, zlasti v času gospodarske negotovosti; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža podporo doseganju ciljev na področju konkurenčnosti in inovativnosti do leta 2020 ter ugotavlja, da je treba za njihovo uresničitev nenehno vlagati v izobraževanje in usposabljanje, zlasti v času gospodarske negotovosti;

| 5. | se strinja s stališčem Komisije, da se morata izobraževanje in usposabljanje, vključno s poklicnim, prilagajati prihodnjim spremembam v strukturi delovnih mest in družbeni strukturi, kot sta prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu in staranje prebivalstva. Poleg tega morata imeti poklicno izobraževanje in usposabljanje dvojno vlogo, in sicer prispevati k usklajevanju sedanjih in prihodnjih znanj in spretnosti, ki jih potrebuje Evropa, ter hkrati zmanjševati socialne posledice krize in lajšati okrevanje. Ti vlogi zahtevata nujne reforme, ki bodo zagotovile odličnost in pravičnost; |
| --- | --- |

5.

se strinja s stališčem Komisije, da se morata izobraževanje in usposabljanje, vključno s poklicnim, prilagajati prihodnjim spremembam v strukturi delovnih mest in družbeni strukturi, kot sta prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu in staranje prebivalstva. Poleg tega morata imeti poklicno izobraževanje in usposabljanje dvojno vlogo, in sicer prispevati k usklajevanju sedanjih in prihodnjih znanj in spretnosti, ki jih potrebuje Evropa, ter hkrati zmanjševati socialne posledice krize in lajšati okrevanje. Ti vlogi zahtevata nujne reforme, ki bodo zagotovile odličnost in pravičnost;

| 6. | podpira ukrepe za zbliževanje izobraževanja, usposabljanja in dela, kot je pobuda Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta. Razlikovanje med izobraževanjem in usposabljanjem ter dejstvo, da slednje sodi v okvir delovnega mesta, bosta v prihodnje postala vse bolj zabrisana, za tesnejše povezovanje pa bo treba korenito spremeniti način obravnave izobraževanja in usposabljanja, ne le s stališča posameznika, temveč tudi na institucionalni ravni in na vseh ravneh upravljanja. Če želimo izboljšati veščine in vrednost evropskih učencev in zagotoviti, da bodo učinkovito prispevali k ciljem strategije Evropa 2020, se je treba soočiti s sistemskimi in vedenjskimi preprekami za povezovanje; |
| --- | --- |

6.

podpira ukrepe za zbliževanje izobraževanja, usposabljanja in dela, kot je pobuda Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta. Razlikovanje med izobraževanjem in usposabljanjem ter dejstvo, da slednje sodi v okvir delovnega mesta, bosta v prihodnje postala vse bolj zabrisana, za tesnejše povezovanje pa bo treba korenito spremeniti način obravnave izobraževanja in usposabljanja, ne le s stališča posameznika, temveč tudi na institucionalni ravni in na vseh ravneh upravljanja. Če želimo izboljšati veščine in vrednost evropskih učencev in zagotoviti, da bodo učinkovito prispevali k ciljem strategije Evropa 2020, se je treba soočiti s sistemskimi in vedenjskimi preprekami za povezovanje;

| 7. | poudarja, da učinkovito sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njuno izvajanje zahtevata stalno politično in upravno interakcijo med vsemi ravnmi upravljanja ter njihovo trajno zavezanost. Zato mora Komisija zagotoviti dobro sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki bo ustrezno odražalo njihovo pomembno vlogo ključnih partnerjev na področju izobraževanja in usposabljanja v Evropi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da učinkovito sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njuno izvajanje zahtevata stalno politično in upravno interakcijo med vsemi ravnmi upravljanja ter njihovo trajno zavezanost. Zato mora Komisija zagotoviti dobro sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki bo ustrezno odražalo njihovo pomembno vlogo ključnih partnerjev na področju izobraževanja in usposabljanja v Evropi;

| 8. | poudarja, da morata poklicno izobraževanje in usposabljanje potekati celostno, pri čemer se partnerstva, dialog in učni načrti razvijajo v tesnem sodelovanju med izobraževalnimi institucijami, organi upravljanja na vseh ravneh in podjetji. Učinkovitejša partnerstva med izvajalci, delodajalci ter službami za usmerjanje in posredovanje v podjetjih je treba podpreti z usmerjenimi prednostnimi nalogami, zasnovanimi na podlagi dokazov, in z učinkovito uporabo aktualnih, zanesljivih in skupnih podatkov; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morata poklicno izobraževanje in usposabljanje potekati celostno, pri čemer se partnerstva, dialog in učni načrti razvijajo v tesnem sodelovanju med izobraževalnimi institucijami, organi upravljanja na vseh ravneh in podjetji. Učinkovitejša partnerstva med izvajalci, delodajalci ter službami za usmerjanje in posredovanje v podjetjih je treba podpreti z usmerjenimi prednostnimi nalogami, zasnovanimi na podlagi dokazov, in z učinkovito uporabo aktualnih, zanesljivih in skupnih podatkov;

| 9. | meni, da je ključnega pomena, da vprašanja, ki jih obravnava sporočilo, prodrejo v vse plasti družbe. Pri tem imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo, saj lahko prek svojih mrež skrbijo za komunikacijo in širjenje informacij, obenem pa spodbujajo enake pravice in možnosti, skrbijo za vrhunsko zagotavljanje kakovosti in izboljšave – tako v formalnem kot neformalnem okviru – ter za izvajanje programov; |
| --- | --- |

9.

meni, da je ključnega pomena, da vprašanja, ki jih obravnava sporočilo, prodrejo v vse plasti družbe. Pri tem imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo, saj lahko prek svojih mrež skrbijo za komunikacijo in širjenje informacij, obenem pa spodbujajo enake pravice in možnosti, skrbijo za vrhunsko zagotavljanje kakovosti in izboljšave – tako v formalnem kot neformalnem okviru – ter za izvajanje programov;

| 10. | podpira cilj sporočila, da se poveča pomen poklicnega izobraževanja in usposabljanja, s čimer bi povečali tudi znanje in spretnosti na evropskem trgu dela; priznava pa tudi, da sta izobraževanje in usposabljanje sredstvi za spodbujanje in nadaljnji razvoj družbenega vključevanja. Zlasti v okviru leta boja proti revščini in socialni izključenosti 2010 sta poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembna elementa vsake strategije za izboljšanje slabega socialnega in gospodarskega položaja. Dokazano je, da lahko razmeroma majhno izboljšanje znanja in spretnosti delovne sile močno vpliva na prihodnjo blaginjo države (1); |
| --- | --- |

10.

podpira cilj sporočila, da se poveča pomen poklicnega izobraževanja in usposabljanja, s čimer bi povečali tudi znanje in spretnosti na evropskem trgu dela; priznava pa tudi, da sta izobraževanje in usposabljanje sredstvi za spodbujanje in nadaljnji razvoj družbenega vključevanja. Zlasti v okviru leta boja proti revščini in socialni izključenosti 2010 sta poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembna elementa vsake strategije za izboljšanje slabega socialnega in gospodarskega položaja. Dokazano je, da lahko razmeroma majhno izboljšanje znanja in spretnosti delovne sile močno vpliva na prihodnjo blaginjo države (1);

| 11. | poudarja, da je glede na ekonomsko in socialno vlogo poklicnega izobraževanja in usposabljanja nujno, da ju sestavlja prava mešanica usposobljenosti in mobilnosti med državami in poklici, kar vključuje tudi razvoj znanja jezikov. Mobilnost lahko pomaga pri premagovanju jezikovnih ovir ter razvoju samozavesti, sposobnosti prilagajanja, občutka odgovornosti, zaposljivosti in medkulturnih kompetenc; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je glede na ekonomsko in socialno vlogo poklicnega izobraževanja in usposabljanja nujno, da ju sestavlja prava mešanica usposobljenosti in mobilnosti med državami in poklici, kar vključuje tudi razvoj znanja jezikov. Mobilnost lahko pomaga pri premagovanju jezikovnih ovir ter razvoju samozavesti, sposobnosti prilagajanja, občutka odgovornosti, zaposljivosti in medkulturnih kompetenc;

| 12. | poziva Komisijo, naj upošteva, da je vse večje vključevanje odraslih v vseživljenjsko učenje velik izziv za številne vladne organe, pristojne za izobraževanje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ter da je treba sedanje in prihodnje vrzeli v znanjih in spretnostih zapolniti z zagotavljanjem ravnovesja, na individualni ravni, med ukrepi usposabljanja za pridobivanje ključnih veščin in ukrepi za pridobivanje posebnih poklicnih znanj in sposobnosti tako za mlade kot tudi za odraslo delovno silo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj upošteva, da je vse večje vključevanje odraslih v vseživljenjsko učenje velik izziv za številne vladne organe, pristojne za izobraževanje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ter da je treba sedanje in prihodnje vrzeli v znanjih in spretnostih zapolniti z zagotavljanjem ravnovesja, na individualni ravni, med ukrepi usposabljanja za pridobivanje ključnih veščin in ukrepi za pridobivanje posebnih poklicnih znanj in sposobnosti tako za mlade kot tudi za odraslo delovno silo;

| 13. | meni, da sedanji gospodarski položaj ustvarja velik pritisk na organe upravljanja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, da ohranijo obstoječo raven vlaganja v izobraževanje in usposabljanje. Toda če naj bo Evropa konkurenčna na svetovnem gospodarskem prizorišču, si je treba brezkompromisno prizadevati za to, da bo sedanja in prihodnja delovna sila opremljena z znanji in veščinami, potrebnimi za uspešen razvoj podjetij. Organi upravljanja na vseh ravneh si morajo skupaj prizadevati, da bodo vlaganja ustrezala potrebam po znanju in spretnostih, s čimer bi Evropi zagotovili veliko visoko usposobljenih delavcev, ki bi bili gonilna sila gospodarskega okrevanja. |
| --- | --- |

13.

meni, da sedanji gospodarski položaj ustvarja velik pritisk na organe upravljanja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, da ohranijo obstoječo raven vlaganja v izobraževanje in usposabljanje. Toda če naj bo Evropa konkurenčna na svetovnem gospodarskem prizorišču, si je treba brezkompromisno prizadevati za to, da bo sedanja in prihodnja delovna sila opremljena z znanji in veščinami, potrebnimi za uspešen razvoj podjetij. Organi upravljanja na vseh ravneh si morajo skupaj prizadevati, da bodo vlaganja ustrezala potrebam po znanju in spretnostih, s čimer bi Evropi zagotovili veliko visoko usposobljenih delavcev, ki bi bili gonilna sila gospodarskega okrevanja.

Ključna vloga poklicnega izobraževanja in usposabljanja v vseživljenjskem učenju in mobilnosti

ODBOR REGIJ

| 14. | podpira ključni ukrep oblikovanja individualno prilagojenih pristopov v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, katerega namen je čim bolj povečati dostopnost nadaljevalnega izobraževanja in usposabljanja, ter oblikovanje prožnih sistemov, ki priznavajo pomen učnih rezultatov. Zagotavljanje pestre izbire programov in izvajalcev bo učencem omogočilo dostop do izobraževanja in usposabljanja ne glede na njihov položaj; |
| --- | --- |

14.

podpira ključni ukrep oblikovanja individualno prilagojenih pristopov v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, katerega namen je čim bolj povečati dostopnost nadaljevalnega izobraževanja in usposabljanja, ter oblikovanje prožnih sistemov, ki priznavajo pomen učnih rezultatov. Zagotavljanje pestre izbire programov in izvajalcev bo učencem omogočilo dostop do izobraževanja in usposabljanja ne glede na njihov položaj;

| 15. | poudarja, da bo tak pristop nedvomno vplival na upravljanje in financiranje lokalnih in regionalnih oblasti, vendar pa je treba zaradi zagotavljanja kakovosti storitev, optimizacije sredstev in vzdržnosti javnih financ poskrbeti, da ustanove, ki izvajajo izobraževanje in usposabljanje, sodelujejo pri pripravi nabora programov, ki se med seboj dopolnjujejo, tako da na ne prihaja do podvajanj na istem območju; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bo tak pristop nedvomno vplival na upravljanje in financiranje lokalnih in regionalnih oblasti, vendar pa je treba zaradi zagotavljanja kakovosti storitev, optimizacije sredstev in vzdržnosti javnih financ poskrbeti, da ustanove, ki izvajajo izobraževanje in usposabljanje, sodelujejo pri pripravi nabora programov, ki se med seboj dopolnjujejo, tako da na ne prihaja do podvajanj na istem območju;

| 16. | podpira poziv k oblikovanju programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, katerih namen je odpirati poti iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja v univerzitetno izobraževanje. Da bi to dosegli, je treba visokošolske zavode spodbuditi k sodelovanju z organi upravljanja na vseh ravneh in med seboj, po vsej EU ter s podjetji, da se tako omogoči razvoj kakovostnih poklicnih programov za ustrezno in visokokakovostno usposabljanje. Spodbujati je treba izmenjavo najboljših praks na področju razvijanja visokošolskih poklicnih programov in okrepiti skladnost s pripravo skupnih tekočih programov; |
| --- | --- |

16.

podpira poziv k oblikovanju programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, katerih namen je odpirati poti iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja v univerzitetno izobraževanje. Da bi to dosegli, je treba visokošolske zavode spodbuditi k sodelovanju z organi upravljanja na vseh ravneh in med seboj, po vsej EU ter s podjetji, da se tako omogoči razvoj kakovostnih poklicnih programov za ustrezno in visokokakovostno usposabljanje. Spodbujati je treba izmenjavo najboljših praks na področju razvijanja visokošolskih poklicnih programov in okrepiti skladnost s pripravo skupnih tekočih programov;

| 17. | priporoča, da zavodi za poklicno izobraževanje in usposabljanje za pospešitev okrevanja evropskega gospodarstva, krepitev znanj in spretnosti ter povečevanje zaposlenosti in zaradi zavezanosti glavnemu cilju strategije Evropa 2020, v skladu s katerim naj bi 3 % BDP Evropske unije vlagali v raziskave in razvoj (2), vpeljejo več in kakovostnejše poklicno izobraževanje in usposabljanje. Spodbujati je treba tudi učenje izven učilnice, na delovnem mestu, in si prizadevati, da bodo tudi učenci, ki so manj akademsko usmerjeni, lahko pridobili kvalifikacijo, ki jim bo omogočila uspešen vstop na trg dela, ter zagotoviti enakovrednost poklicnih kvalifikacij in bolj akademsko usmerjeno izobrazbo. Tudi delo v razredu mora biti čimbolj prilagojeno potrebam in učnim metodam posameznih učencev, da se tako razvija njihova ustvarjalnost, inovativnost in podjetnost. Učinkovito in privlačno poklicno izobraževanje in usposabljanje ima lahko ključno vlogo pri ustvarjanju možnosti, da se tisti, ki so predčasno zapustili šolo, vrnejo k učenju, lahko pa tudi pomaga zmanjševati visoko število mladih brezposelnih v Evropi (3); |
| --- | --- |

17.

priporoča, da zavodi za poklicno izobraževanje in usposabljanje za pospešitev okrevanja evropskega gospodarstva, krepitev znanj in spretnosti ter povečevanje zaposlenosti in zaradi zavezanosti glavnemu cilju strategije Evropa 2020, v skladu s katerim naj bi 3 % BDP Evropske unije vlagali v raziskave in razvoj (2), vpeljejo več in kakovostnejše poklicno izobraževanje in usposabljanje. Spodbujati je treba tudi učenje izven učilnice, na delovnem mestu, in si prizadevati, da bodo tudi učenci, ki so manj akademsko usmerjeni, lahko pridobili kvalifikacijo, ki jim bo omogočila uspešen vstop na trg dela, ter zagotoviti enakovrednost poklicnih kvalifikacij in bolj akademsko usmerjeno izobrazbo. Tudi delo v razredu mora biti čimbolj prilagojeno potrebam in učnim metodam posameznih učencev, da se tako razvija njihova ustvarjalnost, inovativnost in podjetnost. Učinkovito in privlačno poklicno izobraževanje in usposabljanje ima lahko ključno vlogo pri ustvarjanju možnosti, da se tisti, ki so predčasno zapustili šolo, vrnejo k učenju, lahko pa tudi pomaga zmanjševati visoko število mladih brezposelnih v Evropi (3);

| 18. | soglaša, da je treba za učinkovito prehajanje med fazami učenja in svetom zaposlitve zagotoviti usmerjanje in svetovanje, ki bosta učencem omogočila pravočasen dostop do informacij, potrebnih za izbiro poklicne poti. Tovrstne storitve poklicnega svetovanja morajo biti na voljo v vseh fazah učenja tako za mlade kot za odrasle, da bodo njihove odločitve o učenju ustrezale trenutnemu stanju na trgu dela ter da bo zagotovljeno svetovanje po zaključku učenja. Lokalne in regionalne oblasti lahko najbolje poskrbijo za takšno podporo učencem na vseh ravneh in ta prispevek je treba upoštevati pri oblikovanju podpornih programov. Da bi lahko svojo nalogo dobro opravljale, bi morale usmerjevalne službe imeti na voljo jasne, zanesljive in usklajene podatke o stanju na trgu dela ter njegovih potrebah v najbližji prihodnosti; |
| --- | --- |

18.

soglaša, da je treba za učinkovito prehajanje med fazami učenja in svetom zaposlitve zagotoviti usmerjanje in svetovanje, ki bosta učencem omogočila pravočasen dostop do informacij, potrebnih za izbiro poklicne poti. Tovrstne storitve poklicnega svetovanja morajo biti na voljo v vseh fazah učenja tako za mlade kot za odrasle, da bodo njihove odločitve o učenju ustrezale trenutnemu stanju na trgu dela ter da bo zagotovljeno svetovanje po zaključku učenja. Lokalne in regionalne oblasti lahko najbolje poskrbijo za takšno podporo učencem na vseh ravneh in ta prispevek je treba upoštevati pri oblikovanju podpornih programov. Da bi lahko svojo nalogo dobro opravljale, bi morale usmerjevalne službe imeti na voljo jasne, zanesljive in usklajene podatke o stanju na trgu dela ter njegovih potrebah v najbližji prihodnosti;

| 19. | opozarja, da je nujno, da se visokokakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje, pridobljeno na nekem območju, prizna po vsej EU, da se tako spodbudijo mobilnost in izmenjave. Tak pristop mora biti podprt z visokokakovostnimi in doslednimi mehanizmi zagotavljanja kakovosti, ki jih podpirajo lokalne in regionalne oblasti in ki jih priznavajo vsi ustrezni akterji (pristojne oblasti, socialni partnerji, izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učenci); |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je nujno, da se visokokakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje, pridobljeno na nekem območju, prizna po vsej EU, da se tako spodbudijo mobilnost in izmenjave. Tak pristop mora biti podprt z visokokakovostnimi in doslednimi mehanizmi zagotavljanja kakovosti, ki jih podpirajo lokalne in regionalne oblasti in ki jih priznavajo vsi ustrezni akterji (pristojne oblasti, socialni partnerji, izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učenci);

| 20. | poudarja, da je glede na odgovornost organov držav članic, pristojnih za področja, ki jih obravnava sporočilo, odprta metoda koordinacije ustrezna delovna metoda za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja. Poleg tega je treba pri uporabi odprte metode koordinacije v izobraževanju in usposabljanju upoštevati tudi upravne in finančne posledice za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je glede na odgovornost organov držav članic, pristojnih za področja, ki jih obravnava sporočilo, odprta metoda koordinacije ustrezna delovna metoda za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja. Poleg tega je treba pri uporabi odprte metode koordinacije v izobraževanju in usposabljanju upoštevati tudi upravne in finančne posledice za lokalne in regionalne oblasti;

| 21. | priporoča, da se premisli tudi o projektih, kot je mehka odprta metoda koordinacije, ki z znanstveno sistematizacijo učenja in izmenjav podpira izmenjavo praks na področju izobraževanja in usposabljanja med regijami (4); |
| --- | --- |

21.

priporoča, da se premisli tudi o projektih, kot je mehka odprta metoda koordinacije, ki z znanstveno sistematizacijo učenja in izmenjav podpira izmenjavo praks na področju izobraževanja in usposabljanja med regijami (4);

| 22. | opozarja Komisijo, da so lokalne in regionalne oblasti vodilne pri oblikovanju ukrepov za mobilnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi. Znatno lahko prispevajo k spodbujanju mobilnosti pri učenju, zlasti z obveščanjem, svetovanjem in ozaveščanjem, lahko pa tudi podpirajo ukrepe z zagotavljanjem kakovosti in razpoložljivih finančnih sredstev, kot je navedeno tudi v barcelonski deklaraciji (5). Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki je nov pravni okvir za čezmejno in medregionalno sodelovanje, je lahko koristno sredstvo za pospeševanje ukrepov za mobilnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

22.

opozarja Komisijo, da so lokalne in regionalne oblasti vodilne pri oblikovanju ukrepov za mobilnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi. Znatno lahko prispevajo k spodbujanju mobilnosti pri učenju, zlasti z obveščanjem, svetovanjem in ozaveščanjem, lahko pa tudi podpirajo ukrepe z zagotavljanjem kakovosti in razpoložljivih finančnih sredstev, kot je navedeno tudi v barcelonski deklaraciji (5). Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki je nov pravni okvir za čezmejno in medregionalno sodelovanje, je lahko koristno sredstvo za pospeševanje ukrepov za mobilnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| 23. | poziva Komisijo, naj si pri oblikovanju evropskih pobud, ki podpirajo poklicno izobraževanje in usposabljanje, kot sta Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ter Mladi in mobilnost, aktivno prizadeva za sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter naj ustrezno upošteva mnenja, izražena bodisi kolektivno prek Odbora regij, mrež, ali mnenja posameznih vlad; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj si pri oblikovanju evropskih pobud, ki podpirajo poklicno izobraževanje in usposabljanje, kot sta Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ter Mladi in mobilnost, aktivno prizadeva za sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter naj ustrezno upošteva mnenja, izražena bodisi kolektivno prek Odbora regij, mrež, ali mnenja posameznih vlad;

| 24. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju podpornih programov za mobilnost v poklicnem izobraževanju in usposabljanju upošteva vlogo lokalnih in regionalnih oblasti kot možnih podpornih struktur; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj pri oblikovanju podpornih programov za mobilnost v poklicnem izobraževanju in usposabljanju upošteva vlogo lokalnih in regionalnih oblasti kot možnih podpornih struktur;

| 25. | opozarja, da mora EU zagotoviti, da bodo ti programi mobilnosti na področju usposabljanja pod enakimi pogoji dostopni vsem študentom, ne glede na geografski položaj njihove regije, zato priporoča podporo regijam s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so najbolj oddaljene regije, v katerih je razvoj politik mobilnosti resno otežen zaradi njihove oddaljenosti in geografske izoliranosti od celine. |
| --- | --- |

25.

opozarja, da mora EU zagotoviti, da bodo ti programi mobilnosti na področju usposabljanja pod enakimi pogoji dostopni vsem študentom, ne glede na geografski položaj njihove regije, zato priporoča podporo regijam s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so najbolj oddaljene regije, v katerih je razvoj politik mobilnosti resno otežen zaradi njihove oddaljenosti in geografske izoliranosti od celine.

Kakovost in učinkovitost za večjo privlačnost in odličnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja

ODBOR REGIJ

| 26. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira sisteme zagotavljanja kakovosti, kot jih priporoča evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET); |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj še naprej podpira sisteme zagotavljanja kakovosti, kot jih priporoča evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET);

| 27. | poudarja, da je zagotavljanje kakovosti ključno za prožno in prenosljivo poklicno izobraževanje in usposabljanje. Vendar pa imajo taki okviri finančne posledice na lokalni in regionalni ravni, na kateri deluje veliko izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Zato je nujno, da taki okviri upoštevajo obstoječe lokalne sisteme zagotavljanja kakovosti in poskušajo graditi na obstoječi dobri praksi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je zagotavljanje kakovosti ključno za prožno in prenosljivo poklicno izobraževanje in usposabljanje. Vendar pa imajo taki okviri finančne posledice na lokalni in regionalni ravni, na kateri deluje veliko izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Zato je nujno, da taki okviri upoštevajo obstoječe lokalne sisteme zagotavljanja kakovosti in poskušajo graditi na obstoječi dobri praksi;

| 28. | podpira predlog, da se poveča uporaba različnih oblik učenja na delovnem mestu. Če želimo zapolniti vrzeli delovne sile v znanju in spretnostih, je nujno, da sedanja delovna sila sodeluje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, saj je večina prihodnje delovne sile, od katere je odvisno okrevanje gospodarstva, že zaposlena; |
| --- | --- |

28.

podpira predlog, da se poveča uporaba različnih oblik učenja na delovnem mestu. Če želimo zapolniti vrzeli delovne sile v znanju in spretnostih, je nujno, da sedanja delovna sila sodeluje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, saj je večina prihodnje delovne sile, od katere je odvisno okrevanje gospodarstva, že zaposlena;

| 29. | poudarja, da bosta pri povečevanju učenja na delovnem mestu potrebna tudi sodelovanje podjetij in njihova polna podpora. Ključnega pomena bo zagotavljanje pravih spodbud za krepitev sodelovanja med izvajalci izobraževanja in usposabljanja ter podjetji. Pri pristopu, ki vključuje upravljanje na več ravneh, lahko lokalne in regionalne oblasti najbolj uspešno razvijejo in ohranjajo povezave s podjetji, zlasti malimi in srednje velikimi, ki zaposlujejo znaten delež evropske delovne sile. Spodbujanje razvoja znanja in spretnosti v okviru teh podjetij bo podpiralo gospodarsko rast v tem pomembnem sektorju; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bosta pri povečevanju učenja na delovnem mestu potrebna tudi sodelovanje podjetij in njihova polna podpora. Ključnega pomena bo zagotavljanje pravih spodbud za krepitev sodelovanja med izvajalci izobraževanja in usposabljanja ter podjetji. Pri pristopu, ki vključuje upravljanje na več ravneh, lahko lokalne in regionalne oblasti najbolj uspešno razvijejo in ohranjajo povezave s podjetji, zlasti malimi in srednje velikimi, ki zaposlujejo znaten delež evropske delovne sile. Spodbujanje razvoja znanja in spretnosti v okviru teh podjetij bo podpiralo gospodarsko rast v tem pomembnem sektorju;

| 30. | se strinja s stališčem, da je ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela mogoče krepiti z razvojem orodij za načrtovanje, ki bo znanje in veščine prilagajalo delovnim mestom, in poudarja, da imajo izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja posebno nalogo, da v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter predstavniki lokalnega trga dela prepoznajo potrebe po prilagajanju učnih načrtov glede na pomanjkanje določenih znanj in spretnosti, presežke, vrzeli v znanjih in spretnostih ali zastarelost nekaterih znanj; |
| --- | --- |

30.

se strinja s stališčem, da je ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela mogoče krepiti z razvojem orodij za načrtovanje, ki bo znanje in veščine prilagajalo delovnim mestom, in poudarja, da imajo izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja posebno nalogo, da v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter predstavniki lokalnega trga dela prepoznajo potrebe po prilagajanju učnih načrtov glede na pomanjkanje določenih znanj in spretnosti, presežke, vrzeli v znanjih in spretnostih ali zastarelost nekaterih znanj;

| 31. | meni, da sta prilagodljivost in prožnost učencev in delavcev bistveni. Da bi ju bilo mogoče zagotoviti, morata poklicno izobraževanje in usposabljanje učence in delavce opremiti z znanji in spretnostmi, ki so prilagodljivi in prožni, temeljijo na usposobljenosti ter ustrezajo trenutnim in prihodnjim potrebam podjetij; |
| --- | --- |

31.

meni, da sta prilagodljivost in prožnost učencev in delavcev bistveni. Da bi ju bilo mogoče zagotoviti, morata poklicno izobraževanje in usposabljanje učence in delavce opremiti z znanji in spretnostmi, ki so prilagodljivi in prožni, temeljijo na usposobljenosti ter ustrezajo trenutnim in prihodnjim potrebam podjetij;

| 32. | podpira poziv Komisije k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, ki se bo bolje odzivalo na potrebe trga, da bi dosegli vizijo prilagodljive in prožne delovne sile. Vendar pa je treba poudariti, da se pri spodbujanju politik vključevanja v družbo in kohezijske politike potrebe podjetij ne skladajo vedno s potrebami vlad in da je treba zahteve po prožnosti delovne sile uravnovesiti z zagotavljanjem ustrezne ravni varnosti (kot je opredeljeno s konceptom prožne varnosti) za posameznika; |
| --- | --- |

32.

podpira poziv Komisije k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, ki se bo bolje odzivalo na potrebe trga, da bi dosegli vizijo prilagodljive in prožne delovne sile. Vendar pa je treba poudariti, da se pri spodbujanju politik vključevanja v družbo in kohezijske politike potrebe podjetij ne skladajo vedno s potrebami vlad in da je treba zahteve po prožnosti delovne sile uravnovesiti z zagotavljanjem ustrezne ravni varnosti (kot je opredeljeno s konceptom prožne varnosti) za posameznika;

| 33. | opozarja, da je mnogim panogam ali podjetjem pogosto težko natančno predvideti potrebe za več let vnaprej in imeti celovit pregled potreb za vse poklice v panogi. Zato je treba pri usposabljanju tudi preudarno usklajevati specializacijo in generalizacijo, treba pa je zagotavljati tako dolgoročnejše in stalnejše kot tudi krajše oblike usposabljanja, usmerjene k hitremu učinku. Pri tem je treba poudariti potrebo po sodelovanju javnega in zasebnega sektorja in možnosti, ki jih tako sodelovanje ponuja. S pridobivanjem ključnih znanj so posamezniki bolje pripravljeni na soočanje s hitrimi in nepredvidljivimi spremembami v delovnem okolju; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je mnogim panogam ali podjetjem pogosto težko natančno predvideti potrebe za več let vnaprej in imeti celovit pregled potreb za vse poklice v panogi. Zato je treba pri usposabljanju tudi preudarno usklajevati specializacijo in generalizacijo, treba pa je zagotavljati tako dolgoročnejše in stalnejše kot tudi krajše oblike usposabljanja, usmerjene k hitremu učinku. Pri tem je treba poudariti potrebo po sodelovanju javnega in zasebnega sektorja in možnosti, ki jih tako sodelovanje ponuja. S pridobivanjem ključnih znanj so posamezniki bolje pripravljeni na soočanje s hitrimi in nepredvidljivimi spremembami v delovnem okolju;

| 34. | opozarja, da je lahko ugotavljanje potreb podjetij po znanjih in spretnostih za lokalne in regionalne oblasti upravno breme, zlasti če te dejavnosti sedaj ne izvajajo. Če naj bo takšna analiza znanj in spretnosti relevantna, jo je treba redno posodabljati, saj se potrebe podjetij lahko hitro spreminjajo. Spodbujati je treba izmenjavo znanja na tem področju, vključno z znanjem o sistemih za analizo, z organi, ki takšnih tehnik še ne uporabljajo. |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je lahko ugotavljanje potreb podjetij po znanjih in spretnostih za lokalne in regionalne oblasti upravno breme, zlasti če te dejavnosti sedaj ne izvajajo. Če naj bo takšna analiza znanj in spretnosti relevantna, jo je treba redno posodabljati, saj se potrebe podjetij lahko hitro spreminjajo. Spodbujati je treba izmenjavo znanja na tem področju, vključno z znanjem o sistemih za analizo, z organi, ki takšnih tehnik še ne uporabljajo.

Pravičnost in aktivno državljanstvo

ODBOR REGIJ

| 35. | pozdravlja vključujoč pristop Komisije in se strinja glede pomena spodbujanja enakih pravic in možnosti s priznavanjem ključnih kompetenc ter znanj in spretnosti najbolj prikrajšanih. Poklicno izobraževanje in usposabljanje imata pomembno vlogo pri spodbujanju pravičnosti, socialnega vključevanja in aktivnega državljanstva, zlasti pri nizko kvalificiranih ljudeh, priseljencih, brezposelnih ter ljudeh s posebnimi izobraževalnimi potrebami; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja vključujoč pristop Komisije in se strinja glede pomena spodbujanja enakih pravic in možnosti s priznavanjem ključnih kompetenc ter znanj in spretnosti najbolj prikrajšanih. Poklicno izobraževanje in usposabljanje imata pomembno vlogo pri spodbujanju pravičnosti, socialnega vključevanja in aktivnega državljanstva, zlasti pri nizko kvalificiranih ljudeh, priseljencih, brezposelnih ter ljudeh s posebnimi izobraževalnimi potrebami;

| 36. | poziva Komisijo, naj pri obravnavi prehajanja med fazami učenja ter poti med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter drugimi vrstami izobraževanja v celoti upošteva potrebe ogroženih skupin. Tako odraslim kot mladim iz ranljivih ali ogroženih skupin lahko dostopno in ustrezno poklicno izobraževanje in usposabljanje zelo koristita, saj posameznikom omogočita, da se pozitivno vključujejo v aktivno državljanstvo in tudi pomembno prispevajo k gospodarstvu. Programi morajo biti oblikovani tako, da ustrezajo potrebam posameznikov in morajo biti umeščeni v okvir lokalnih storitev za takšne ranljive skupine. Nujno je, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri pospeševanju razvoja lokalnega izvajanja učnih programov ter tudi zagotavljanju, da so informacije o programih na voljo vsem, še posebej pa ranljivim posameznikom; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj pri obravnavi prehajanja med fazami učenja ter poti med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter drugimi vrstami izobraževanja v celoti upošteva potrebe ogroženih skupin. Tako odraslim kot mladim iz ranljivih ali ogroženih skupin lahko dostopno in ustrezno poklicno izobraževanje in usposabljanje zelo koristita, saj posameznikom omogočita, da se pozitivno vključujejo v aktivno državljanstvo in tudi pomembno prispevajo k gospodarstvu. Programi morajo biti oblikovani tako, da ustrezajo potrebam posameznikov in morajo biti umeščeni v okvir lokalnih storitev za takšne ranljive skupine. Nujno je, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri pospeševanju razvoja lokalnega izvajanja učnih programov ter tudi zagotavljanju, da so informacije o programih na voljo vsem, še posebej pa ranljivim posameznikom;

| 37. | poudarja, da je sicer pomembno zagotoviti sisteme za spremljanje stopnje zaposlenosti učencev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti tistih iz ogroženih skupin, vendar pa morajo takšni sistemi stremeti tudi k ugotavljanju kakovosti zaposlitve v teh skupinah. Taka primerjava podatkov lahko služi prihodnjemu oblikovanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tako da bo učencem zagotavljalo znanje in spretnosti, potrebne za opravljanje dostojnega dela; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je sicer pomembno zagotoviti sisteme za spremljanje stopnje zaposlenosti učencev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti tistih iz ogroženih skupin, vendar pa morajo takšni sistemi stremeti tudi k ugotavljanju kakovosti zaposlitve v teh skupinah. Taka primerjava podatkov lahko služi prihodnjemu oblikovanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tako da bo učencem zagotavljalo znanje in spretnosti, potrebne za opravljanje dostojnega dela;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da je poudarek na razvoju ključnih kompetenc za aktivno državljanstvo v partnerstvu med izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja, lokalnimi skupnostmi, civilnimi organizacijami, starši in učenci. Takšen pristop mora stremeti tudi k vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo ključno vlogo pri podpori lokalnim skupnostim in razvoju državljanstva; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da je poudarek na razvoju ključnih kompetenc za aktivno državljanstvo v partnerstvu med izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja, lokalnimi skupnostmi, civilnimi organizacijami, starši in učenci. Takšen pristop mora stremeti tudi k vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo ključno vlogo pri podpori lokalnim skupnostim in razvoju državljanstva;

| 39. | podpira poudarek, ki ga Komisija daje razvoju ključnih kompetenc, in meni, da je razvijanje pismenosti, računske pismenosti in drugih osnovnih veščin, pa tudi računalniškega in jezikovnega znanja bistvenega pomena za vključevanje ranljivih in ogroženih skupin, vključno z delavci migranti, zlasti glede na podatek, da je približno 20 % državljanov EU le slabo pismenih (6). |
| --- | --- |

39.

podpira poudarek, ki ga Komisija daje razvoju ključnih kompetenc, in meni, da je razvijanje pismenosti, računske pismenosti in drugih osnovnih veščin, pa tudi računalniškega in jezikovnega znanja bistvenega pomena za vključevanje ranljivih in ogroženih skupin, vključno z delavci migranti, zlasti glede na podatek, da je približno 20 % državljanov EU le slabo pismenih (6).

Inovativnost, ustvarjalnost in podjetništvo

ODBOR REGIJ

| 40. | pozdravlja odločitev Komisije, da upošteva tudi učenje na podlagi izkušenj in aktivno učenje, katerih namen je razvijati e-znanja in spretnosti, prevzemanje tveganja in kritično mišljenje. Če želimo, da bo evropsko gospodarstvo cvetelo, bodo takšna znanja in spretnosti v povezavi s poklicnim znanjem in spretnostmi zagotavljala priložnosti za učence, pa tudi krepila bazo znanj in spretnosti za podjetja. |
| --- | --- |

40.

pozdravlja odločitev Komisije, da upošteva tudi učenje na podlagi izkušenj in aktivno učenje, katerih namen je razvijati e-znanja in spretnosti, prevzemanje tveganja in kritično mišljenje. Če želimo, da bo evropsko gospodarstvo cvetelo, bodo takšna znanja in spretnosti v povezavi s poklicnim znanjem in spretnostmi zagotavljala priložnosti za učence, pa tudi krepila bazo znanj in spretnosti za podjetja.

Nov program za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju

ODBOR REGIJ

| 41. | podpira pozive Komisije ministrom EU, pristojnim za poklicno izobraževanje in usposabljanje, naj potrdijo ambiciozen program za posodobitev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, opredelijo konkretne rezultate za naslednje desetletje in se odločno zavzamejo za njihovo izvedbo v okviru nacionalnih programov reform strategije Evropa 2020. Razvijanje boljšega znanja in spretnosti s pomočjo boljših sistemov izobraževanja in usposabljanja je bistven del evropske strategije za spopad s sedanjimi in prihodnjimi izzivi in teh se je treba lotiti s celostno politiko, ki bo zajemala vse ravni izobraževalnega sistema; |
| --- | --- |

41.

podpira pozive Komisije ministrom EU, pristojnim za poklicno izobraževanje in usposabljanje, naj potrdijo ambiciozen program za posodobitev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, opredelijo konkretne rezultate za naslednje desetletje in se odločno zavzamejo za njihovo izvedbo v okviru nacionalnih programov reform strategije Evropa 2020. Razvijanje boljšega znanja in spretnosti s pomočjo boljših sistemov izobraževanja in usposabljanja je bistven del evropske strategije za spopad s sedanjimi in prihodnjimi izzivi in teh se je treba lotiti s celostno politiko, ki bo zajemala vse ravni izobraževalnega sistema;

| 42. | pozdravlja navedbo potrebe po tesnem partnerstvu med državami članicami, Komisijo in socialnimi partnerji pri pregledu prednostnih nalog poklicnega izobraževanja in usposabljanja decembra 2010 ter po vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti, izvajalcev poklicnega usposabljanja, učiteljev, vodij usposabljanja, pa tudi učencev na vseh ravneh izvajanja. Povezovanje izobraževanja, usposabljanja in dela zahteva večjo usklajenost na lokalni, nacionalni in evropski ravni. Poleg tega morajo biti strategije poklicnega izobraževanja in usposabljanja povezane s strategijami gospodarskega razvoja, prav tako na lokalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja navedbo potrebe po tesnem partnerstvu med državami članicami, Komisijo in socialnimi partnerji pri pregledu prednostnih nalog poklicnega izobraževanja in usposabljanja decembra 2010 ter po vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti, izvajalcev poklicnega usposabljanja, učiteljev, vodij usposabljanja, pa tudi učencev na vseh ravneh izvajanja. Povezovanje izobraževanja, usposabljanja in dela zahteva večjo usklajenost na lokalni, nacionalni in evropski ravni. Poleg tega morajo biti strategije poklicnega izobraževanja in usposabljanja povezane s strategijami gospodarskega razvoja, prav tako na lokalni, nacionalni in evropski ravni;

| 43. | ponovno poudarja, da morajo posamezne države članice v vseh fazah izvajanja načrtovanih ciljev v delo v celoti vključiti lokalne in regionalne oblasti. Delovne metode za dolgoročno evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju morajo upoštevati odgovornosti lokalnih in regionalnih oblasti in jih vključevati kot partnerje v proces njihovega izboljševanja; |
| --- | --- |

43.

ponovno poudarja, da morajo posamezne države članice v vseh fazah izvajanja načrtovanih ciljev v delo v celoti vključiti lokalne in regionalne oblasti. Delovne metode za dolgoročno evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju morajo upoštevati odgovornosti lokalnih in regionalnih oblasti in jih vključevati kot partnerje v proces njihovega izboljševanja;

| 44. | poudarja, da oblikovanje in izvedba dogovorjenih ukrepov ne zahtevata le podpore obstoječih platform na evropski ravni, kot so generalni direktorji za poklicno usposabljanje in svetovalni odbor za poklicno usposabljanje, temveč tudi podporo ustreznih programov in instrumentov EU, kot je program Leonardo da Vinci, ki bi moral še naprej podpirati dostopnost, mobilnost in inovativnost v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v okviru programa za vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da oblikovanje in izvedba dogovorjenih ukrepov ne zahtevata le podpore obstoječih platform na evropski ravni, kot so generalni direktorji za poklicno usposabljanje in svetovalni odbor za poklicno usposabljanje, temveč tudi podporo ustreznih programov in instrumentov EU, kot je program Leonardo da Vinci, ki bi moral še naprej podpirati dostopnost, mobilnost in inovativnost v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v okviru programa za vseživljenjsko učenje;

| 45. | meni, da je nujno čimbolj povečati uporabo strukturnih skladov v podporo poklicnemu izobraževanju in usposabljanju. Na novo opredeljen evropski socialni sklad bi omogočil prilagojene rešitve za učence, ki bodo za nove zaposlitvene možnosti ali ohranitev obstoječe zaposlitve potrebovali nadgrajevanje znanj in spretnosti. V ta namen bi lahko črpali sredstva tudi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji. |
| --- | --- |

45.

meni, da je nujno čimbolj povečati uporabo strukturnih skladov v podporo poklicnemu izobraževanju in usposabljanju. Na novo opredeljen evropski socialni sklad bi omogočil prilagojene rešitve za učence, ki bodo za nove zaposlitvene možnosti ali ohranitev obstoječe zaposlitve potrebovali nadgrajevanje znanj in spretnosti. V ta namen bi lahko črpali sredstva tudi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji.

V Bruslju, 1. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  OECD 2010, The High Cost of Low Educational Performance (Visoka cena slabih rezultatov izobraževanja).

1

The High Cost of Low Educational Performance (Visoka cena slabih rezultatov izobraževanja).

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/SL/ec/115351.pdf.

2

(3)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=113&newsId=831&furtherNews=yes.

3

(4)  http://www.earlall.eu/page.asp?n=newsdetails&i=13340.

4

(5)  http://www.earlall.eu/filebank/G%C3%B6teborg_BarcelonaDeclaration_English.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/report09/report_en.pdf.

6

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/38

---

Mnenje Odbora regij – Vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zdravstvene strategije za obdobje 2008–2013

2011/C 42/08

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je treba spremeniti način izvajanja strategije, da bi se v celoti upoštevali interesi in izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti, ter poziva, naj se kazalniki in cilji za zdravje vključijo v strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba spremeniti način izvajanja strategije, da bi se v celoti upoštevali interesi in izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti, ter poziva, naj se kazalniki in cilji za zdravje vključijo v strategijo Evropa 2020;

| — | ugotavlja, da obstajajo številne možnosti za izboljšanje sedanje strategije, zlasti glede evropskih sredstev, mehanizmov in struktur za izvajanje strategije, regionalnih kazalnikov in ciljev za zdravje ter glede prilagoditve sistemov zdravstvenega varstva za soočanje z novimi izzivi; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da obstajajo številne možnosti za izboljšanje sedanje strategije, zlasti glede evropskih sredstev, mehanizmov in struktur za izvajanje strategije, regionalnih kazalnikov in ciljev za zdravje ter glede prilagoditve sistemov zdravstvenega varstva za soočanje z novimi izzivi;

| — | opozarja, da ob zmanjšanju proračunskih sredstev v posameznih državah članicah kot posledici krize ne smemo zmanjšati tudi sredstev na področju zdravstvene politike in zdravstvenega varstva ter da je treba večjo pozornost nameniti ohranjanju njune vzdržnosti in jima pomagati, da se prilagodita prihodnjim izzivom in sinergijam, ki jih lahko ustvarijo javno-zasebna partnerstva; |
| --- | --- |

—

opozarja, da ob zmanjšanju proračunskih sredstev v posameznih državah članicah kot posledici krize ne smemo zmanjšati tudi sredstev na področju zdravstvene politike in zdravstvenega varstva ter da je treba večjo pozornost nameniti ohranjanju njune vzdržnosti in jima pomagati, da se prilagodita prihodnjim izzivom in sinergijam, ki jih lahko ustvarijo javno-zasebna partnerstva;

| — | ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje zdravja in preventivni ukrepi učinkovito sredstvo za zagotavljanje zdravja prebivalstva in za omejitev vse večjih zdravstvenih izdatkov, ter je prepričan, da je treba zdravje spodbujati v vseh življenjskih obdobjih; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje zdravja in preventivni ukrepi učinkovito sredstvo za zagotavljanje zdravja prebivalstva in za omejitev vse večjih zdravstvenih izdatkov, ter je prepričan, da je treba zdravje spodbujati v vseh življenjskih obdobjih;

| — | poziva, da ga je treba redno vabiti k sodelovanju v okviru dela delovne skupine za javno zdravje na visoki ravni, in poziva, naj se ga vključi v delo nekaterih tematskih delovnih skupin, vzpostavljenih na ravni EU; |
| --- | --- |

—

poziva, da ga je treba redno vabiti k sodelovanju v okviru dela delovne skupine za javno zdravje na visoki ravni, in poziva, naj se ga vključi v delo nekaterih tematskih delovnih skupin, vzpostavljenih na ravni EU;

| — | podpira pobude za uvedbo novih tehnologij, kot so elektronska zdravstvena izkaznica, ki bo vsebovala osnovne podatke o pacientih, pod pogojem, da bo hkrati zagotavljala varstvo občutljivih osebnih podatkov posameznika, ali pa druge rešitve, s pomočjo katerih bodo podatki o posameznih pacientih lažje dostopni povsod v EU; |
| --- | --- |

—

podpira pobude za uvedbo novih tehnologij, kot so elektronska zdravstvena izkaznica, ki bo vsebovala osnovne podatke o pacientih, pod pogojem, da bo hkrati zagotavljala varstvo občutljivih osebnih podatkov posameznika, ali pa druge rešitve, s pomočjo katerih bodo podatki o posameznih pacientih lažje dostopni povsod v EU;

| — | pozdravlja pobudo GD SANCO za pripravo skupnih projektov z Odborom, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti sodelovale pri izvajanju strategije. |
| --- | --- |

—

pozdravlja pobudo GD SANCO za pripravo skupnih projektov z Odborom, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti sodelovale pri izvajanju strategije.

| Poročevalec | : | Adam Banaszak (PL/EA), član regionalne skupščine Kujavsko-Pomorjansko |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Adam Banaszak (PL/EA), član regionalne skupščine Kujavsko-Pomorjansko

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da zdravstvena strategija za obdobje 2008–2013 neposredno zadeva lokalne in regionalne oblasti, saj so v večini držav članic odgovorne za storitve, ki vplivajo na splošno zdravje družbe, in pogoje za regionalni razvoj na svojem področju; |
| --- | --- |

1.

meni, da zdravstvena strategija za obdobje 2008–2013 neposredno zadeva lokalne in regionalne oblasti, saj so v večini držav članic odgovorne za storitve, ki vplivajo na splošno zdravje družbe, in pogoje za regionalni razvoj na svojem področju;

| 2. | poudarja, da so regije in lokalni akterji na zdravstvenem področju pristojni za načrtovanje, vodenje, delovanje in razvoj zdravstva. Izvajajo tudi zdravstveno preventivo in programe za spodbujanje zdravja. Prav tako so pogosto tudi finančno odgovorni za to področje; so najbliže državljanom in zato zelo dobro poznajo področje zdravstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so regije in lokalni akterji na zdravstvenem področju pristojni za načrtovanje, vodenje, delovanje in razvoj zdravstva. Izvajajo tudi zdravstveno preventivo in programe za spodbujanje zdravja. Prav tako so pogosto tudi finančno odgovorni za to področje; so najbliže državljanom in zato zelo dobro poznajo področje zdravstva;

| 3. | ugotavlja, da ima strategija široko področje uporabe, zato podpira njene cilje; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da ima strategija široko področje uporabe, zato podpira njene cilje;

| 4. | poudarja pomen vzpostavitve mehanizmov za izvajanje sprejetih načel v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen vzpostavitve mehanizmov za izvajanje sprejetih načel v skladu z načelom subsidiarnosti;

| 5. | meni, da je treba pri načrtovanju in pripravi strategij in ukrepov upoštevati načelo enakosti med spoloma in druga načela nediskriminacije; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba pri načrtovanju in pripravi strategij in ukrepov upoštevati načelo enakosti med spoloma in druga načela nediskriminacije;

| 6. | poudarja, da se ta načela v nobenem primeru ne smejo postaviti pod vprašaj zaradi gospodarske krize; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se ta načela v nobenem primeru ne smejo postaviti pod vprašaj zaradi gospodarske krize;

| 7. | obžaluje, da lokalne in regionalne oblasti ne sodelujejo v zadostni meri pri izvajanju strategije; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da lokalne in regionalne oblasti ne sodelujejo v zadostni meri pri izvajanju strategije;

| 8. | ugotavlja, da ni bilo pravega odziva na zahteve iz mnenja o beli knjigi – skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013 in mnenja o solidarnosti na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU ter na številne predloge iz drugih mnenj Odbora; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da ni bilo pravega odziva na zahteve iz mnenja o beli knjigi – skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013 in mnenja o solidarnosti na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU ter na številne predloge iz drugih mnenj Odbora;

| 9. | znova opozarja na zahteve iz omenjenih mnenj, zlasti v zvezi s prizadevanji za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja znotraj držav članic in med njimi; |
| --- | --- |

9.

znova opozarja na zahteve iz omenjenih mnenj, zlasti v zvezi s prizadevanji za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja znotraj držav članic in med njimi;

| 10. | poudarja, da je treba spremeniti način izvajanja strategije, da bi se v celoti upoštevali interesi in izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti ter da bi bili sedanja strategija in strategija, ki bo sprejeta v prihodnjih letih, uspešni; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba spremeniti način izvajanja strategije, da bi se v celoti upoštevali interesi in izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti ter da bi bili sedanja strategija in strategija, ki bo sprejeta v prihodnjih letih, uspešni;

| 11. | ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje zdravja in preventivni ukrepi najučinkovitejša metoda za znižanje vse večjih zdravstvenih izdatkov. Zdravje, pa tudi preventivne ukrepe, je treba spodbujati v vseh življenjskih obdobjih. Odločno je treba nadaljevati izvajanje Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje zdravja in preventivni ukrepi najučinkovitejša metoda za znižanje vse večjih zdravstvenih izdatkov. Zdravje, pa tudi preventivne ukrepe, je treba spodbujati v vseh življenjskih obdobjih. Odločno je treba nadaljevati izvajanje Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom;

| 12. | meni, da bi morali ukrepe na področju spodbujanja zdravja v širšem smislu vedno izvajati v okviru pristopa EU za zdravje na vseh področjih politike; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morali ukrepe na področju spodbujanja zdravja v širšem smislu vedno izvajati v okviru pristopa EU za zdravje na vseh področjih politike;

| 13. | podpira pobude za uvedbo novih tehnologij, kot so elektronska zdravstvena izkaznica, ki bo vsebovala osnovne podatke o pacientih, pod pogojem, da bo hkrati zagotavljala varstvo občutljivih osebnih podatkov posameznika, ali pa druge rešitve, s pomočjo katerih bodo podatki o posameznih pacientih lažje dostopni povsod v EU; |
| --- | --- |

13.

podpira pobude za uvedbo novih tehnologij, kot so elektronska zdravstvena izkaznica, ki bo vsebovala osnovne podatke o pacientih, pod pogojem, da bo hkrati zagotavljala varstvo občutljivih osebnih podatkov posameznika, ali pa druge rešitve, s pomočjo katerih bodo podatki o posameznih pacientih lažje dostopni povsod v EU;

| 14. | ugotavlja, da obstajajo številne možnosti za izboljšanje sedanje strategije, zlasti glede evropskih sredstev, mehanizmov in struktur za izvajanje strategije, regionalnih kazalnikov in ciljev za zdravje ter glede prilagoditve sistemov zdravstvenega varstva za soočanje z novimi izzivi. |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da obstajajo številne možnosti za izboljšanje sedanje strategije, zlasti glede evropskih sredstev, mehanizmov in struktur za izvajanje strategije, regionalnih kazalnikov in ciljev za zdravje ter glede prilagoditve sistemov zdravstvenega varstva za soočanje z novimi izzivi.

Ocena strategije z vidika gospodarske krize

ODBOR REGIJ

| 15. | podpira ugotovitve iz strategije, da je zdravje največje bogastvo, da je zdravo prebivalstvo predpogoj za gospodarsko produktivnost in uspešnost ter da je zato zdravje treba obravnavati kot naložbo in ne zgolj kot strošek; |
| --- | --- |

15.

podpira ugotovitve iz strategije, da je zdravje največje bogastvo, da je zdravo prebivalstvo predpogoj za gospodarsko produktivnost in uspešnost ter da je zato zdravje treba obravnavati kot naložbo in ne zgolj kot strošek;

| 16. | poudarja, da je zdravje predvsem ključnega pomena za kakovostno življenje ljudi in se ga ne sme obravnavati zgolj z ekonomskega vidika; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je zdravje predvsem ključnega pomena za kakovostno življenje ljudi in se ga ne sme obravnavati zgolj z ekonomskega vidika;

| 17. | opozarja, da ob zmanjšanju proračunskih sredstev v posameznih državah članicah kot posledici krize ne smemo zmanjšati tudi sredstev na področju zdravstvene politike in zdravstvenega varstva ter da je treba večjo pozornost nameniti ohranjanju njune vzdržnosti in jima pomagati, da se prilagodita prihodnjim izzivom in sinergijam, ki jih lahko ustvarijo javno-zasebna partnerstva; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da ob zmanjšanju proračunskih sredstev v posameznih državah članicah kot posledici krize ne smemo zmanjšati tudi sredstev na področju zdravstvene politike in zdravstvenega varstva ter da je treba večjo pozornost nameniti ohranjanju njune vzdržnosti in jima pomagati, da se prilagodita prihodnjim izzivom in sinergijam, ki jih lahko ustvarijo javno-zasebna partnerstva;

| 18. | ugotavlja, da sedanja gospodarska kriza ne sme povzročiti omejevanja programov za spodbujanje zdravega načina življenja in programov za spodbujanje zdravja v državah članicah; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da sedanja gospodarska kriza ne sme povzročiti omejevanja programov za spodbujanje zdravega načina življenja in programov za spodbujanje zdravja v državah članicah;

| 19. | meni, da zaradi gospodarske krize, ki je prizadela vse države članice, oblasti ne smejo zanemariti ključnih prednostnih nalog z izgovorom, da želijo zmanjšati izdatke (na primer na področju zdravja). Nasprotno, države članice si morajo čim bolj prizadevati, da se zdravje njihovega prebivalstva še naprej izboljšuje. |
| --- | --- |

19.

meni, da zaradi gospodarske krize, ki je prizadela vse države članice, oblasti ne smejo zanemariti ključnih prednostnih nalog z izgovorom, da želijo zmanjšati izdatke (na primer na področju zdravja). Nasprotno, države članice si morajo čim bolj prizadevati, da se zdravje njihovega prebivalstva še naprej izboljšuje.

Uporaba evropskih sredstev za financiranje projektov na področju zdravja

ODBOR REGIJ

| 20. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima finančna podpora EU v obliki akcijskega programa v zdravstvu za boljše zdravstveno varstvo državljanov, spodbujanje zdravja ter razvijanje in širjenje informacij in znanja o zdravstvenih vprašanjih; ugotavlja, da je treba ponovno preučiti merila za izbiranje in upravičenost do evropskih sredstev, da bo med drugim mogoče vplivati na socialne dejavnike. V ta proces je treba neposredno vključiti regije, da se v čim večji meri upoštevajo njihove izkušnje na tem področju; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomembno vlogo, ki jo ima finančna podpora EU v obliki akcijskega programa v zdravstvu za boljše zdravstveno varstvo državljanov, spodbujanje zdravja ter razvijanje in širjenje informacij in znanja o zdravstvenih vprašanjih; ugotavlja, da je treba ponovno preučiti merila za izbiranje in upravičenost do evropskih sredstev, da bo med drugim mogoče vplivati na socialne dejavnike. V ta proces je treba neposredno vključiti regije, da se v čim večji meri upoštevajo njihove izkušnje na tem področju;

| 21. | meni, da je bistvenega pomena še naprej dodeljevati evropska sredstva iz kohezijskih skladov in spremljati njihovo učinkovitost, tudi z uporabo skupnih kazalnikov za zdravje v družbi. Z nadaljnjim izvajanjem kohezijske politike na evropski ravni se bo pokazal vpliv na zdravje evropskega prebivalstva; |
| --- | --- |

21.

meni, da je bistvenega pomena še naprej dodeljevati evropska sredstva iz kohezijskih skladov in spremljati njihovo učinkovitost, tudi z uporabo skupnih kazalnikov za zdravje v družbi. Z nadaljnjim izvajanjem kohezijske politike na evropski ravni se bo pokazal vpliv na zdravje evropskega prebivalstva;

| 22. | ugotavlja, da je treba regijam omogočiti neposredno sodelovanje pri načrtovanju programov pomoči EU, da bi tako regionalne prednostne naloge vključili v načrtovanje in znatno povečali porabo razpoložljivih sredstev; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da je treba regijam omogočiti neposredno sodelovanje pri načrtovanju programov pomoči EU, da bi tako regionalne prednostne naloge vključili v načrtovanje in znatno povečali porabo razpoložljivih sredstev;

| 23. | predlaga:






  — | poenostavitev postopkov za pridobivanje sredstev in skrajšanje rokov za predfinanciranje na 45 dni, |
| --- | --- | --- |

23.

predlaga:

—

poenostavitev postopkov za pridobivanje sredstev in skrajšanje rokov za predfinanciranje na 45 dni,

| — | izvedbo preglednejših javnih razpisov s prevodom besedila v vse jezike in z njihovo objavo na posebni spletni strani, |
| --- | --- |

—

izvedbo preglednejših javnih razpisov s prevodom besedila v vse jezike in z njihovo objavo na posebni spletni strani,

| — | poenostavitev postopkov in vzpostavitev lahko dostopnih skupnih virov informacij, da bi olajšali hkratno koriščenje sredstev iz različnih virov, |
| --- | --- |

—

poenostavitev postopkov in vzpostavitev lahko dostopnih skupnih virov informacij, da bi olajšali hkratno koriščenje sredstev iz različnih virov,

| — | povečanje razpoložljivih sredstev za projekte čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

povečanje razpoložljivih sredstev za projekte čezmejnega sodelovanja;

| 24. | poziva, naj se dolgoročno podprejo projekti s ciljem prilagoditve obstoječih sistemov zdravstvenega varstva za soočanje z novimi izzivi, kot sta vse večja mobilnost pacientov in staranje prebivalstva ali povečanje števila primerov kroničnih bolezni ter invalidnosti in odvisnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj se dolgoročno podprejo projekti s ciljem prilagoditve obstoječih sistemov zdravstvenega varstva za soočanje z novimi izzivi, kot sta vse večja mobilnost pacientov in staranje prebivalstva ali povečanje števila primerov kroničnih bolezni ter invalidnosti in odvisnosti;

| 25. | ugotavlja, da je treba razviti kazalnike za merjenje učinka projektov, financiranih z evropskimi sredstvi, ne samo na področju javnega zdravja, ampak tudi gospodarskega razvoja regij. |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je treba razviti kazalnike za merjenje učinka projektov, financiranih z evropskimi sredstvi, ne samo na področju javnega zdravja, ampak tudi gospodarskega razvoja regij.

Spodbujanje zdravja in preventiva

ODBOR REGIJ

| 26. | ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje zdravja in preventivni ukrepi učinkovito sredstvo za zagotavljanje zdravja prebivalstva in za omejitev vse večjih zdravstvenih izdatkov; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje zdravja in preventivni ukrepi učinkovito sredstvo za zagotavljanje zdravja prebivalstva in za omejitev vse večjih zdravstvenih izdatkov;

| 27. | je prepričan, da je treba zdravje spodbujati v vseh življenjskih obdobjih, da bi tako predvsem ustvarili razmere in pogoje za ekonomsko neodvisnost in s tem državljanom omogočili, da dosežejo fizično, duševno in socialno blaginjo v vseh starostnih obdobjih; |
| --- | --- |

27.

je prepričan, da je treba zdravje spodbujati v vseh življenjskih obdobjih, da bi tako predvsem ustvarili razmere in pogoje za ekonomsko neodvisnost in s tem državljanom omogočili, da dosežejo fizično, duševno in socialno blaginjo v vseh starostnih obdobjih;

| 28. | podpira ukrepe za spodbujanje zdravja in preventivne ukrepe na več ravneh in na vseh področjih družbenega in gospodarskega življenja; |
| --- | --- |

28.

podpira ukrepe za spodbujanje zdravja in preventivne ukrepe na več ravneh in na vseh področjih družbenega in gospodarskega življenja;

| 29. | meni, da bi bilo nujno podpreti pobude za večjo telesno aktivnost in več gibanja tako otrok kot odraslih; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo nujno podpreti pobude za večjo telesno aktivnost in več gibanja tako otrok kot odraslih;

| 30. | lokalne oblasti poziva, naj podprejo in spodbujajo organizacije, ki povezujejo ljudi različnih starosti in svoje dejavnosti usmerjajo v sodelovanje med različnimi generacijami ter v izmenjavo znanja in izkušenj, ter o teh organizacijah obveščajo ljudi; |
| --- | --- |

30.

lokalne oblasti poziva, naj podprejo in spodbujajo organizacije, ki povezujejo ljudi različnih starosti in svoje dejavnosti usmerjajo v sodelovanje med različnimi generacijami ter v izmenjavo znanja in izkušenj, ter o teh organizacijah obveščajo ljudi;

| 31. | poudarja, da je treba podpreti izobraževanje otrok in mladih na naslednjih področjih:






  — | zdrava prehrana (zasaditev zelenjavnih vrtov v bližini vrtcev in šol, pouk priprave kakovostnih obrokov), |
| --- | --- | --- |

31.

poudarja, da je treba podpreti izobraževanje otrok in mladih na naslednjih področjih:

—

zdrava prehrana (zasaditev zelenjavnih vrtov v bližini vrtcev in šol, pouk priprave kakovostnih obrokov),

| — | telesna aktivnost (pohodništvo in kolesarjenje, športni dnevi, medšolska tekmovanja, tekmovanja v okviru čezmejnega sodelovanja, šolski športni klubi, organizacija šolskih izletov), |
| --- | --- |

—

telesna aktivnost (pohodništvo in kolesarjenje, športni dnevi, medšolska tekmovanja, tekmovanja v okviru čezmejnega sodelovanja, šolski športni klubi, organizacija šolskih izletov),

| — | izobraževanje o okolju in zdravju (naravoslovni pouk na terenu, program varstva okolja, zelene šole, spodbujanje otrok h kolesarjenju, kotalkanju in plavanju); |
| --- | --- |

—

izobraževanje o okolju in zdravju (naravoslovni pouk na terenu, program varstva okolja, zelene šole, spodbujanje otrok h kolesarjenju, kotalkanju in plavanju);

| 32. | podpira pobude zdrave prehrane za otroke. Zelo pomembno je, da institucije, ki preskrbujejo hrano za otroke (šole, vrtci, institucije, ki se ukvarjajo z otroki iz prikrajšanjih in problematičnih družin), poudarjajo pomen uporabe nespremenjenih živil, pridelanih na okolju prijazen način in predelanih tako, da se ne izgubi nobena dragocena sestavina; |
| --- | --- |

32.

podpira pobude zdrave prehrane za otroke. Zelo pomembno je, da institucije, ki preskrbujejo hrano za otroke (šole, vrtci, institucije, ki se ukvarjajo z otroki iz prikrajšanjih in problematičnih družin), poudarjajo pomen uporabe nespremenjenih živil, pridelanih na okolju prijazen način in predelanih tako, da se ne izgubi nobena dragocena sestavina;

| 33. | meni, da bi bilo treba okrepiti prizadevanja za spodbujanje zdravja med odraslimi, ki bi morala biti usmerjena v telesno zdravje (podporo športnim klubom in tečajem telovadbe za ljudi po 50. letu starosti), vključevati pa bi morala tudi dejavnosti za zmanjšanje odtujevanja v družbi, lažje navezovanje stikov, usvojitev navad za dejavno preživljanje časa v skupini ne glede na raven telesne pripravljenosti. Zaradi staranja prebivalstva in družbenih sprememb se odrasli pogosto odtujijo od skupine, ki so ji pred tem pripadali (izguba dela, ločitev, smrt zakonca). Osamljenost in premalo priložnosti za dejavno preživljanje časa v skupini lahko imajo negativne posledice in privedejo do depresije – t. i. pojava „bežanja v bolezen“; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi bilo treba okrepiti prizadevanja za spodbujanje zdravja med odraslimi, ki bi morala biti usmerjena v telesno zdravje (podporo športnim klubom in tečajem telovadbe za ljudi po 50. letu starosti), vključevati pa bi morala tudi dejavnosti za zmanjšanje odtujevanja v družbi, lažje navezovanje stikov, usvojitev navad za dejavno preživljanje časa v skupini ne glede na raven telesne pripravljenosti. Zaradi staranja prebivalstva in družbenih sprememb se odrasli pogosto odtujijo od skupine, ki so ji pred tem pripadali (izguba dela, ločitev, smrt zakonca). Osamljenost in premalo priložnosti za dejavno preživljanje časa v skupini lahko imajo negativne posledice in privedejo do depresije – t. i. pojava „bežanja v bolezen“;

| 34. | meni, da bi bilo smiselno odraslim, starim 40, 50 ali 60 in več let, nuditi zdravstveni pregled s poudarkom na izobraževanju za zdravje: ohranjanje ustrezne telesne teže pri vseh starostih, skrb za zdrav srčno-žilni sistem in vid, prehrana, ki je količinsko in kakovostno primerna letom, odpravljanje slabih navad, pod pogojem, da obstajajo za to znanstveni dokazi. Pri tem je treba zlasti upoštevati druge specifične dejavnike ogroženosti zdravja žensk v zvezi s srčno-žilnim sistemom in srčnim infarktom; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo smiselno odraslim, starim 40, 50 ali 60 in več let, nuditi zdravstveni pregled s poudarkom na izobraževanju za zdravje: ohranjanje ustrezne telesne teže pri vseh starostih, skrb za zdrav srčno-žilni sistem in vid, prehrana, ki je količinsko in kakovostno primerna letom, odpravljanje slabih navad, pod pogojem, da obstajajo za to znanstveni dokazi. Pri tem je treba zlasti upoštevati druge specifične dejavnike ogroženosti zdravja žensk v zvezi s srčno-žilnim sistemom in srčnim infarktom;

| 35. | glede na to, da so v večini primerov preventivna zdravstvena politika in politike za spodbujanje zdravega načina življenja še vedno najučinkovitejši ukrepi, poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti ključno vlogo pri teh politikah, saj so najbližje državljanom in dobro poznajo njihova pričakovanja. Ker imajo tesne stike z zainteresiranimi stranmi na terenu (uradniki, delavci, zdravstvenimi ustanovami, sindikati, sveti delavcev, zdravstvenimi zavarovalnicami, šolami, ki izvajajo izobraževalne kampanje za zdravje), jih je treba pri izvajanju teh ukrepov upoštevati; |
| --- | --- |

35.

glede na to, da so v večini primerov preventivna zdravstvena politika in politike za spodbujanje zdravega načina življenja še vedno najučinkovitejši ukrepi, poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti ključno vlogo pri teh politikah, saj so najbližje državljanom in dobro poznajo njihova pričakovanja. Ker imajo tesne stike z zainteresiranimi stranmi na terenu (uradniki, delavci, zdravstvenimi ustanovami, sindikati, sveti delavcev, zdravstvenimi zavarovalnicami, šolami, ki izvajajo izobraževalne kampanje za zdravje), jih je treba pri izvajanju teh ukrepov upoštevati;

| 36. | ugotavlja, da je za lokalne in regionalne oblasti zelo pomembno, da v prihodnjih letih sodelujejo pri načrtovanju in razvoju preventivnih dejavnosti in prejmejo potrebna sredstva za njihovo izvedbo; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da je za lokalne in regionalne oblasti zelo pomembno, da v prihodnjih letih sodelujejo pri načrtovanju in razvoju preventivnih dejavnosti in prejmejo potrebna sredstva za njihovo izvedbo;

| 37. | meni, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem zagotoviti tudi sredstva za vzpostavitev mrež, da bodo lahko izmenjavale izkušnje na tem področju in obravnavale druge probleme, ki se pojavljajo v regijah EU. |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem zagotoviti tudi sredstva za vzpostavitev mrež, da bodo lahko izmenjavale izkušnje na tem področju in obravnavale druge probleme, ki se pojavljajo v regijah EU.

Odpravljanje razlik v standardih zdravstvenega varstva za spodbujanje evropske teritorialne kohezije v okviru strategije Evropa 2020

ODBOR REGIJ

| 38. | meni, da si je treba na podeželju, na območjih, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in v regijah, ki so hudo in trajno prikrajšane zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne, gorske in revne regije, še posebej prizadevati za enakopraven dostop prebivalcev do storitev zdravstvenega varstva in sredstev za spodbujanje zdravja v vseh starostih; |
| --- | --- |

38.

meni, da si je treba na podeželju, na območjih, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in v regijah, ki so hudo in trajno prikrajšane zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne, gorske in revne regije, še posebej prizadevati za enakopraven dostop prebivalcev do storitev zdravstvenega varstva in sredstev za spodbujanje zdravja v vseh starostih;

| 39. | priporoča boljšo uporabo razpoložljivih kazalnikov za izboljšanje zdravja vseh, še posebej ljudi, katerih pričakovana zdrava življenjska doba je pod povprečjem, in odpravo neenakosti v regijah; |
| --- | --- |

39.

priporoča boljšo uporabo razpoložljivih kazalnikov za izboljšanje zdravja vseh, še posebej ljudi, katerih pričakovana zdrava življenjska doba je pod povprečjem, in odpravo neenakosti v regijah;

| 40. | poudarja, da je treba zagotoviti sistematično zbiranje podatkov, potrebnih za opredelitev, analizo in spremljanje kazalnikov za zdravje za evropske prebivalce, kot podlago za sklepe, predloge in priporočila za ukrepe na področju zdravstvenega varstva in spodbujanja zdravja, pa tudi za odpravo morebitnih groženj za zdravje. Pri tem je treba opredeliti minimalni sklop podatkov, ki jih je treba deliti in izmenjati na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, kar bo omogočilo pripravo omenjenih kazalnikov; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba zagotoviti sistematično zbiranje podatkov, potrebnih za opredelitev, analizo in spremljanje kazalnikov za zdravje za evropske prebivalce, kot podlago za sklepe, predloge in priporočila za ukrepe na področju zdravstvenega varstva in spodbujanja zdravja, pa tudi za odpravo morebitnih groženj za zdravje. Pri tem je treba opredeliti minimalni sklop podatkov, ki jih je treba deliti in izmenjati na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, kar bo omogočilo pripravo omenjenih kazalnikov;

| 41. | je prepričan, da bi bilo smiselno pripraviti kazalnike za zaposlovanje zdravstvenega in pomožnega osebja in si prizadevati za njihovo uskladitev, zlasti v državah, ki teh kazalnikov še niso oblikovale. Zaželeno je, da pri teh ukrepih sodelujejo regionalne oblasti; |
| --- | --- |

41.

je prepričan, da bi bilo smiselno pripraviti kazalnike za zaposlovanje zdravstvenega in pomožnega osebja in si prizadevati za njihovo uskladitev, zlasti v državah, ki teh kazalnikov še niso oblikovale. Zaželeno je, da pri teh ukrepih sodelujejo regionalne oblasti;

| 42. | priporoča spremljanje kazalnikov za zaposlovanje in mobilnost zdravstvenega osebja, da se zagotovi čim višja raven zdravstvenega varstva v vseh regijah EU in razpoložljivost podatkov, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, ali naj se dodeli nadomestilo področjem, ki investirajo v usposabljanje, a se jim te naložbe ne povrnejo; |
| --- | --- |

42.

priporoča spremljanje kazalnikov za zaposlovanje in mobilnost zdravstvenega osebja, da se zagotovi čim višja raven zdravstvenega varstva v vseh regijah EU in razpoložljivost podatkov, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, ali naj se dodeli nadomestilo področjem, ki investirajo v usposabljanje, a se jim te naložbe ne povrnejo;

| 43. | podpira ukrepe za oblikovanje standardov dobrih praks in za izmenjavo dobrih praks v podobnih regijah; |
| --- | --- |

43.

podpira ukrepe za oblikovanje standardov dobrih praks in za izmenjavo dobrih praks v podobnih regijah;

| 44. | poziva, naj se izvedejo analize ob upoštevanju gospodarskega učinka projektov na regionalni ravni in ugotovi donosnost naložb v projekte na področju zdravja. Cilj je izvesti naknadno oceno že izvedenih političnih strategij. Določiti je treba instrumente, ki bodo omogočili ne samo naknadne, temveč tudi predhodne analize ali analize za namene preprečevanja, kot je ocena vplivov na zdravje; |
| --- | --- |

44.

poziva, naj se izvedejo analize ob upoštevanju gospodarskega učinka projektov na regionalni ravni in ugotovi donosnost naložb v projekte na področju zdravja. Cilj je izvesti naknadno oceno že izvedenih političnih strategij. Določiti je treba instrumente, ki bodo omogočili ne samo naknadne, temveč tudi predhodne analize ali analize za namene preprečevanja, kot je ocena vplivov na zdravje;

| 45. | poziva, naj se kazalniki in cilji za zdravje vključijo v strategijo Evropa 2020, da se doseže pameten in uravnotežen razvoj, ki bo prispeval k boju proti socialni izključenosti; |
| --- | --- |

45.

poziva, naj se kazalniki in cilji za zdravje vključijo v strategijo Evropa 2020, da se doseže pameten in uravnotežen razvoj, ki bo prispeval k boju proti socialni izključenosti;

| 46. | Komisijo poziva, naj oblikuje ustrezne kazalnike za zdravje ob polnem upoštevanju regionalnih razmer; |
| --- | --- |

46.

Komisijo poziva, naj oblikuje ustrezne kazalnike za zdravje ob polnem upoštevanju regionalnih razmer;

| 47. | Komisijo poziva tudi, naj še naprej podpira projekte v zvezi z regionalnimi kazalniki, kot je I2SARE, in zagotovi, da strukture za zbiranje in analizo podatkov po določitvi kazalnikov in njihovi dokazani uporabnosti nadaljujejo delo v povezavi s temi projekti. Poleg tega pa je treba to delo predstaviti v čim večjem obsegu, da bodo regije lahko izmenjavale izkušnje in najboljše prakse. |
| --- | --- |

47.

Komisijo poziva tudi, naj še naprej podpira projekte v zvezi z regionalnimi kazalniki, kot je I2SARE, in zagotovi, da strukture za zbiranje in analizo podatkov po določitvi kazalnikov in njihovi dokazani uporabnosti nadaljujejo delo v povezavi s temi projekti. Poleg tega pa je treba to delo predstaviti v čim večjem obsegu, da bodo regije lahko izmenjavale izkušnje in najboljše prakse.

Načelo „zdravje v vseh politikah“ na vseh ravneh upravljanja

ODBOR REGIJ

| 48. | meni, da je treba za izvajanje načela „zdravje v vseh politikah“ bolje uskladiti delo posameznih generalnih direktoratov Komisije, generalnemu direktoratu SANCO pa zagotoviti sredstva za nadzor upoštevanja tega načela v vseh GD; |
| --- | --- |

48.

meni, da je treba za izvajanje načela „zdravje v vseh politikah“ bolje uskladiti delo posameznih generalnih direktoratov Komisije, generalnemu direktoratu SANCO pa zagotoviti sredstva za nadzor upoštevanja tega načela v vseh GD;

| 49. | poudarja, da morajo vsi akterji v procesu odločanja to načelo brezpogojno upoštevati pri vseh svojih dejavnostih, da bi to zahtevo lahko uresničili; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da morajo vsi akterji v procesu odločanja to načelo brezpogojno upoštevati pri vseh svojih dejavnostih, da bi to zahtevo lahko uresničili;

| 50. | poudarja, da je načelo „zdravje v vseh politikah“ splošno uporabno, za njegovo uresničevanje tudi na lokalni in regionalni ravni pa je potrebna močna zavezanost poddržavnih akterjev k tej nalogi. |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je načelo „zdravje v vseh politikah“ splošno uporabno, za njegovo uresničevanje tudi na lokalni in regionalni ravni pa je potrebna močna zavezanost poddržavnih akterjev k tej nalogi.

Sistemi zdravstvenega varstva pred novimi izzivi

ODBOR REGIJ

| 51. | Evropski komisiji predlaga, da pripravi študijo o uporabi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, da bi lahko storitve zdravstvenega varstva bolje prilagodili prihodnjim izzivom, zlasti staranju prebivalstva in zdravljenju kroničnih bolezni; poudarja, da so storitve v zdravstvu z vidika uporabnikov nujne. Obstoječe specializirane svetovalne strukture in lokalne javne ustanove za zdravstveno preventivo je treba prilagoditi lokalnim razmeram in zlasti povezati z oskrbo starejših. Pri tem je treba okrepiti pristojnosti lokalnih oblasti za nudenje zdravstvene nege starejšim občanom; |
| --- | --- |

51.

Evropski komisiji predlaga, da pripravi študijo o uporabi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, da bi lahko storitve zdravstvenega varstva bolje prilagodili prihodnjim izzivom, zlasti staranju prebivalstva in zdravljenju kroničnih bolezni; poudarja, da so storitve v zdravstvu z vidika uporabnikov nujne. Obstoječe specializirane svetovalne strukture in lokalne javne ustanove za zdravstveno preventivo je treba prilagoditi lokalnim razmeram in zlasti povezati z oskrbo starejših. Pri tem je treba okrepiti pristojnosti lokalnih oblasti za nudenje zdravstvene nege starejšim občanom;

| 52. | podpira pobude za uvedbo novih tehnologij, na primer zdravstvene izkaznice, ki bi omogočala dostop do elektronske zdravstvene kartoteke pacienta ali osnovnih informacij o pacientu, ali druge rešitve, ki bodo olajšale izvajanje zdravstvenih storitev v razmerah, ko je ogroženo življenje, storitev za šibke, starejše in duševno bolne osebe, osebe z nizko stopnjo izobrazbe ter osebe, ki imajo zaradi neznanja jezika težave pri sporazumevanju. Prav tako pa bodo omogočile popolno zdravstveno oskrbo ljudi tudi v državah, v katerih nimajo zavarovanja ali pravice do zdravstvene oskrbe v okviru nacionalnega zdravstvenega sistema. Elektronski sistem, ki mora biti varen, se bo uporabljal za izmenjavo podatkov med zdravstvenim osebjem in olajšal neposreden dostop do bolnikove zdravstvene anamneze. Uporabljal se bo tudi za izmenjavo informacij o kroničnih boleznih in priporočljivem nadaljnjem zdravljenju. To ima neprecenljivo vrednost v svetu z vse večjo mobilnostjo pacientov, ki imajo pravico do čezmejne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

52.

podpira pobude za uvedbo novih tehnologij, na primer zdravstvene izkaznice, ki bi omogočala dostop do elektronske zdravstvene kartoteke pacienta ali osnovnih informacij o pacientu, ali druge rešitve, ki bodo olajšale izvajanje zdravstvenih storitev v razmerah, ko je ogroženo življenje, storitev za šibke, starejše in duševno bolne osebe, osebe z nizko stopnjo izobrazbe ter osebe, ki imajo zaradi neznanja jezika težave pri sporazumevanju. Prav tako pa bodo omogočile popolno zdravstveno oskrbo ljudi tudi v državah, v katerih nimajo zavarovanja ali pravice do zdravstvene oskrbe v okviru nacionalnega zdravstvenega sistema. Elektronski sistem, ki mora biti varen, se bo uporabljal za izmenjavo podatkov med zdravstvenim osebjem in olajšal neposreden dostop do bolnikove zdravstvene anamneze. Uporabljal se bo tudi za izmenjavo informacij o kroničnih boleznih in priporočljivem nadaljnjem zdravljenju. To ima neprecenljivo vrednost v svetu z vse večjo mobilnostjo pacientov, ki imajo pravico do čezmejne zdravstvene oskrbe;

| 53. | poudarja, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem nameniti podporo, da bodo lahko vzdrževale sisteme zdravstvenega varstva in se učinkovito odzvale na težave, s katerimi se soočajo redko poseljene regije ali zelo razdrobljene skupnosti in tiste regije, ki se kot turistične destinacije srečujejo z nihajočim številom prebivalstva; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem nameniti podporo, da bodo lahko vzdrževale sisteme zdravstvenega varstva in se učinkovito odzvale na težave, s katerimi se soočajo redko poseljene regije ali zelo razdrobljene skupnosti in tiste regije, ki se kot turistične destinacije srečujejo z nihajočim številom prebivalstva;

| 54. | poudarja, da je na tem področju potrebno tesno sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO); |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je na tem področju potrebno tesno sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO);

| 55. | poudarja, da morajo vse zainteresirane strani v okviru sistemov zdravstvenega varstva v državah članicah sodelovati pri pripravi načrtov razvoja in delovanja sistema (mnenja združenj, regij, organov, ki oblikujejo zdravstveno politiko držav EU, organov, ki usposabljajo zdravstveno osebje); |
| --- | --- |

55.

poudarja, da morajo vse zainteresirane strani v okviru sistemov zdravstvenega varstva v državah članicah sodelovati pri pripravi načrtov razvoja in delovanja sistema (mnenja združenj, regij, organov, ki oblikujejo zdravstveno politiko držav EU, organov, ki usposabljajo zdravstveno osebje);

| 56. | poziva, naj se ga vključi v ad hoc delovne skupine za spodbujanje izmenjave dobrih praks; |
| --- | --- |

56.

poziva, naj se ga vključi v ad hoc delovne skupine za spodbujanje izmenjave dobrih praks;

| 57. | poudarja, da podpira nedavno doseženo soglasje v Svetu glede predloga direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, tj. glede določb o državi izvora in zaračunavanju stroškov zdravljenja; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da podpira nedavno doseženo soglasje v Svetu glede predloga direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, tj. glede določb o državi izvora in zaračunavanju stroškov zdravljenja;

| 58. | predlaga, naj Evropski parlament razmisli predvsem o opustitvi zahteve po uvedbi „sistema vavčerjev“, tj. obveznosti, da bolnišnice stroške zdravljenja neposredno zaračunavajo tuji zdravstveni zavarovalnici, in zahteve po omejitvi meril za predhodno odobritev načrtovane bolnišnične oskrbe v drugi državi članici EU, ki jih je sprejel Svet. |
| --- | --- |

58.

predlaga, naj Evropski parlament razmisli predvsem o opustitvi zahteve po uvedbi „sistema vavčerjev“, tj. obveznosti, da bolnišnice stroške zdravljenja neposredno zaračunavajo tuji zdravstveni zavarovalnici, in zahteve po omejitvi meril za predhodno odobritev načrtovane bolnišnične oskrbe v drugi državi članici EU, ki jih je sprejel Svet.

Potreba po dejanski vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v mehanizme izvajanja strategije

ODBOR REGIJ

| 59. | poziva, da ga je treba redno vabiti k sodelovanju v okviru dela delovne skupine za javno zdravje na visoki ravni; |
| --- | --- |

59.

poziva, da ga je treba redno vabiti k sodelovanju v okviru dela delovne skupine za javno zdravje na visoki ravni;

| 60. | poziva, da se k razpravam delovne skupine za javno zdravje povabi predstavnik regij ali lokalnih oblasti, kadar ta obravnava vprašanja, ki so v pristojnosti regij ali lokalnih oblasti držav članic; |
| --- | --- |

60.

poziva, da se k razpravam delovne skupine za javno zdravje povabi predstavnik regij ali lokalnih oblasti, kadar ta obravnava vprašanja, ki so v pristojnosti regij ali lokalnih oblasti držav članic;

| 61. | poziva, naj se ga vključi v delo nekaterih tematskih delovnih skupin, vzpostavljenih na ravni EU; |
| --- | --- |

61.

poziva, naj se ga vključi v delo nekaterih tematskih delovnih skupin, vzpostavljenih na ravni EU;

| 62. | pozdravlja pobudo GD SANCO za pripravo skupnih projektov z Odborom, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti sodelovale pri izvajanju strategije; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja pobudo GD SANCO za pripravo skupnih projektov z Odborom, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti sodelovale pri izvajanju strategije;

| 63. | poudarja, da mora tehnična platforma Odbora regij za sodelovanje na področju zdravja lokalnim in regionalnim oblastem omogočiti, da v večji meri prevzamejo odgovornost za evropsko zdravstveno strategijo, in jim olajšati njeno izvajanje, zlasti z izmenjavo dobrih praks, ter meni, da je ta platforma korak v pravi smeri. |
| --- | --- |

63.

poudarja, da mora tehnična platforma Odbora regij za sodelovanje na področju zdravja lokalnim in regionalnim oblastem omogočiti, da v večji meri prevzamejo odgovornost za evropsko zdravstveno strategijo, in jim olajšati njeno izvajanje, zlasti z izmenjavo dobrih praks, ter meni, da je ta platforma korak v pravi smeri.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/43

---

Mnenje Odbora regij – Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010

2011/C 42/09

ODBOR REGIJ

| — | obžaluje, da evropske projekte zaradi kompleksnosti mehanizma financiranja vse bolj vodi skladnost z upravnimi postopki namesto strategija razvoja; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da evropske projekte zaradi kompleksnosti mehanizma financiranja vse bolj vodi skladnost z upravnimi postopki namesto strategija razvoja;

| — | poudarja, da razdrobljenost sredstev EU ovira učinkovito izvajanje projektov in odvrača osredotočenost od skupnih prednostnih nalog za razvoj; |
| --- | --- |

—

poudarja, da razdrobljenost sredstev EU ovira učinkovito izvajanje projektov in odvrača osredotočenost od skupnih prednostnih nalog za razvoj;

| — | poziva k pametnemu pristopu v zvezi s prihodnjimi spremembami in dopolnili uredb o strukturnih skladih, saj pogoste spremembe povzročajo upravno breme in zamude v izvajanju; |
| --- | --- |

—

poziva k pametnemu pristopu v zvezi s prihodnjimi spremembami in dopolnili uredb o strukturnih skladih, saj pogoste spremembe povzročajo upravno breme in zamude v izvajanju;

| — | je prepričan, da intenzivna vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje operativnih programov utira pot bolj realističnim projektom ter spodbuja projekte, ki bolj odgovarjajo teritorialnim potrebam in zagotavljajo naglo uporabo finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da intenzivna vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje operativnih programov utira pot bolj realističnim projektom ter spodbuja projekte, ki bolj odgovarjajo teritorialnim potrebam in zagotavljajo naglo uporabo finančnih sredstev;

| — | obžaluje, da v razpoložljivih študijah, analizah in poročilih ni konkretnih dokazov o učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike, kar je zlasti posledica večje osredotočenosti na stopnjo uporabe skladov in doseganje ciljev v programih namesto na dejanske rezultate projektov in pomen za regionalno rast; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da v razpoložljivih študijah, analizah in poročilih ni konkretnih dokazov o učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike, kar je zlasti posledica večje osredotočenosti na stopnjo uporabe skladov in doseganje ciljev v programih namesto na dejanske rezultate projektov in pomen za regionalno rast;

| — | meni, da se je treba sporazumeti o metodologiji poročanja, ki bo v prvi vrsti osredotočena na rezultate in šele nato na uporabo skladov, kar bo dalo jasnejšo sliko dosežkov politike in nastalih strukturnih sprememb. |
| --- | --- |

—

meni, da se je treba sporazumeti o metodologiji poročanja, ki bo v prvi vrsti osredotočena na rezultate in šele nato na uporabo skladov, kar bo dalo jasnejšo sliko dosežkov politike in nastalih strukturnih sprememb.

| Poročevalec | : | Constantin OSTAFICIUC (RO/EPP), predsednik okrožja Timiș |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010
  COM(2010) 110 konč. |

Poročevalec

:

Constantin OSTAFICIUC (RO/EPP), predsednik okrožja Timiș

Referenčni dokument

:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010

COM(2010) 110 konč.

ODBOR REGIJ –

| 1. | pozdravlja strateško poročanje, ki je bilo uvedeno s splošno uredbo in namen katerega je zbiranje prvih podatkov o učinkih in rezultatih za izvajanje kohezijske politike 2007–2013. Strateško poročanje bo postavilo v ospredje potrebo po okrepitvi učinkov, ki jih imajo ukrepi kohezijske politike EU na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja strateško poročanje, ki je bilo uvedeno s splošno uredbo in namen katerega je zbiranje prvih podatkov o učinkih in rezultatih za izvajanje kohezijske politike 2007–2013. Strateško poročanje bo postavilo v ospredje potrebo po okrepitvi učinkov, ki jih imajo ukrepi kohezijske politike EU na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| 2. | obžaluje, da evropske projekte zaradi kompleksnosti mehanizma financiranja vse bolj vodi skladnost z upravnimi postopki namesto strategija razvoja. To velja za eno glavnih ovir učinkovitega, hitrega in uspešnega izvajanja operativnih programov. Pripravljavci projektov pozabljajo na njihove glavne cilje, vsebino in učinke ter se v glavnem osredotočajo na skladnost z uredbami in zahtevami finančnega nadzora; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da evropske projekte zaradi kompleksnosti mehanizma financiranja vse bolj vodi skladnost z upravnimi postopki namesto strategija razvoja. To velja za eno glavnih ovir učinkovitega, hitrega in uspešnega izvajanja operativnih programov. Pripravljavci projektov pozabljajo na njihove glavne cilje, vsebino in učinke ter se v glavnem osredotočajo na skladnost z uredbami in zahtevami finančnega nadzora;

| 3. | opozarja, da kohezijska politika za razliko od sektorskih politik EU upošteva gospodarske, socialne, kulturne in upravne značilnosti vsakega teritorija ter je namenjena prilagoditvi ukrepanja EU tem teritorialnim posebnostim. Zato se mora EU pri prihodnjih reformah politike izogibati vsem oblikam standardizacije, ki bi lahko ovirale trajnosten teritorialni razvoj, ki upošteva potrebe posameznih teritorijev; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da kohezijska politika za razliko od sektorskih politik EU upošteva gospodarske, socialne, kulturne in upravne značilnosti vsakega teritorija ter je namenjena prilagoditvi ukrepanja EU tem teritorialnim posebnostim. Zato se mora EU pri prihodnjih reformah politike izogibati vsem oblikam standardizacije, ki bi lahko ovirale trajnosten teritorialni razvoj, ki upošteva potrebe posameznih teritorijev;

| 4. | poudarja, da razdrobljenost sredstev EU ovira učinkovito izvajanje projektov in preprečuje osredotočenost na skupne razvojne prednostne naloge. V okviru naslednjega programskega obdobja je treba ta problem temeljito obravnavati na vseh ravneh v razpravah o reformi kohezijske politike in pregledu proračuna EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da razdrobljenost sredstev EU ovira učinkovito izvajanje projektov in preprečuje osredotočenost na skupne razvojne prednostne naloge. V okviru naslednjega programskega obdobja je treba ta problem temeljito obravnavati na vseh ravneh v razpravah o reformi kohezijske politike in pregledu proračuna EU;

| 5. | priporoča Evropski komisiji, naj se poskuša izogibati prestrogi uporabi zavezujočih strategij, ki morda ne ustrezajo lokalnim potrebam, posebnostim in možnostim za razvoj, ter skuša partnersko sodelovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

5.

priporoča Evropski komisiji, naj se poskuša izogibati prestrogi uporabi zavezujočih strategij, ki morda ne ustrezajo lokalnim potrebam, posebnostim in možnostim za razvoj, ter skuša partnersko sodelovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 6. | meni, da je treba v bodočih uredbah obravnavati prilagoditev politike finančnim in gospodarskim pretresom, kar bo povečalo zmožnost EU za ukrepanje, prilagodilo ukrepe novim gospodarskim in socialnim kontekstom ter pospešilo izvajanje projektov; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba v bodočih uredbah obravnavati prilagoditev politike finančnim in gospodarskim pretresom, kar bo povečalo zmožnost EU za ukrepanje, prilagodilo ukrepe novim gospodarskim in socialnim kontekstom ter pospešilo izvajanje projektov;

| 7. | poziva k pametnemu pristopu v zvezi s prihodnjimi spremembami in dopolnili uredb o strukturnih skladih, saj pogoste spremembe povzročajo upravno breme in zamude v izvajanju. Določanje pravil in standardov za nazaj povzroča zaplete pri izvajanju in ga je treba v prihodnosti opustiti. Komisija bi morala bolje predvideti učinke uredb, da bodo postale doslednejše in lažje za uporabo; |
| --- | --- |

7.

poziva k pametnemu pristopu v zvezi s prihodnjimi spremembami in dopolnili uredb o strukturnih skladih, saj pogoste spremembe povzročajo upravno breme in zamude v izvajanju. Določanje pravil in standardov za nazaj povzroča zaplete pri izvajanju in ga je treba v prihodnosti opustiti. Komisija bi morala bolje predvideti učinke uredb, da bodo postale doslednejše in lažje za uporabo;

| 8. | je prepričan, da obstaja neposredna povezava med (1) udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti, (2) uporabo finančnih sredstev in (3) uspešnim izvajanjem ciljev kohezijske politike tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja projekta. Intenzivna vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje operativnih programov utira pot bolj realističnim projektom ter poleg tega spodbuja projekte, ki bolj odgovarjajo teritorialnim potrebam in zagotavljajo naglo uporabo finančnih sredstev; |
| --- | --- |

8.

je prepričan, da obstaja neposredna povezava med (1) udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti, (2) uporabo finančnih sredstev in (3) uspešnim izvajanjem ciljev kohezijske politike tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja projekta. Intenzivna vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje operativnih programov utira pot bolj realističnim projektom ter poleg tega spodbuja projekte, ki bolj odgovarjajo teritorialnim potrebam in zagotavljajo naglo uporabo finančnih sredstev;

| 9. | je trdno prepričan, da je treba lokalne in regionalne oblasti spodbujati k posodabljanju in inovativnosti, da se izboljša mehanizem za izvajanje, ter poziva h krepitvi ravni podnacionalnih vlad z razvojem zmogljivosti in decentralizacijo kohezijske politike. |
| --- | --- |

9.

je trdno prepričan, da je treba lokalne in regionalne oblasti spodbujati k posodabljanju in inovativnosti, da se izboljša mehanizem za izvajanje, ter poziva h krepitvi ravni podnacionalnih vlad z razvojem zmogljivosti in decentralizacijo kohezijske politike.

Bolj strateško poročanje

| 10. | opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima kohezijska politika pri razvoju regij in lokalnih skupnosti ter izboljšanju njihove prilagodljivosti v globaliziranem gospodarstvu. Obžaluje pa, da v razpoložljivih študijah, analizah in poročilih ni konkretnih dokazov o učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike, kar je zlasti posledica večje osredotočenosti na stopnjo uporabe skladov in doseganje ciljev v programih namesto na dejanske rezultate projektov in pomen za regionalno rast; |
| --- | --- |

10.

opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima kohezijska politika pri razvoju regij in lokalnih skupnosti ter izboljšanju njihove prilagodljivosti v globaliziranem gospodarstvu. Obžaluje pa, da v razpoložljivih študijah, analizah in poročilih ni konkretnih dokazov o učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike, kar je zlasti posledica večje osredotočenosti na stopnjo uporabe skladov in doseganje ciljev v programih namesto na dejanske rezultate projektov in pomen za regionalno rast;

| 11. | meni, da so priporočila iz strateških poročil dragocen prispevek, ki bi ga bilo treba uporabiti pri pripravi bodočih evropskih in nacionalnih strateških referenčnih okvirov, da bi se izognili ponavljanju preteklih napak. V zvezi s tem se je treba namesto na razlago statističnih podatkov bolj osredotočiti na kakovostno vrednotenje politike, zlasti pri velikih projektih. Resnično vrednost kohezijske politike je treba meriti glede na njene rezultate in učinek vzvoda na nacionalni in podnacionalni ravni; (1) |
| --- | --- |

11.

meni, da so priporočila iz strateških poročil dragocen prispevek, ki bi ga bilo treba uporabiti pri pripravi bodočih evropskih in nacionalnih strateških referenčnih okvirov, da bi se izognili ponavljanju preteklih napak. V zvezi s tem se je treba namesto na razlago statističnih podatkov bolj osredotočiti na kakovostno vrednotenje politike, zlasti pri velikih projektih. Resnično vrednost kohezijske politike je treba meriti glede na njene rezultate in učinek vzvoda na nacionalni in podnacionalni ravni; (1)

| 12. | meni, da bi morali biti v evropskih in nacionalnih poročilih bolj strukturirano pojasnjeni razlogi za neuspeh pri doseganju vmesnih ciljev ter navedeni notranji in zunanji dejavniki; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morali biti v evropskih in nacionalnih poročilih bolj strukturirano pojasnjeni razlogi za neuspeh pri doseganju vmesnih ciljev ter navedeni notranji in zunanji dejavniki;

| 13. | meni, da se je treba sporazumeti o metodologiji poročanja, ki bo v prvi vrsti osredotočena na rezultate in šele nato na uporabo skladov, kar bo dalo jasnejšo sliko dosežkov politike in nastalih strukturnih sprememb. Referenčna točka za oceno bi morali biti kratko-, srednje- in dolgoročni rezultati ter učinek vzvoda, ki ga ima politika. Kvantitativni in kvalitativni opis učinkov in rezultatov bo pripomogel k bolj strateško usmerjenim poročilom; |
| --- | --- |

13.

meni, da se je treba sporazumeti o metodologiji poročanja, ki bo v prvi vrsti osredotočena na rezultate in šele nato na uporabo skladov, kar bo dalo jasnejšo sliko dosežkov politike in nastalih strukturnih sprememb. Referenčna točka za oceno bi morali biti kratko-, srednje- in dolgoročni rezultati ter učinek vzvoda, ki ga ima politika. Kvantitativni in kvalitativni opis učinkov in rezultatov bo pripomogel k bolj strateško usmerjenim poročilom;

| 14. | meni, da je treba v strateških poročilih pojasniti spremembe makroekonomskega stanja in posledične spremembe operativnih programov, da bi bolje utemeljili pomen poročil za nove gospodarske, finančne, družbene in okoljske kontekste; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba v strateških poročilih pojasniti spremembe makroekonomskega stanja in posledične spremembe operativnih programov, da bi bolje utemeljili pomen poročil za nove gospodarske, finančne, družbene in okoljske kontekste;

| 15. | meni da podatki v poročilu Komisije potrjujejo počasno izvajanje programov na ključnih političnih prednostnih področjih EU, kot so železniški sektor, energetika, okolje, digitalno gospodarstvo, socialno vključevanje, upravljanje in razvoj zmogljivosti. Zato bi bilo treba poglobljeno analizirati razloge za slabe rezultate na teh področjih, nato pa sprejeti korektivne ukrepe za izboljšanje stanja. Kjer takšno stanje povzročajo spremembe prednostnih nalog zaradi gospodarskih in socialnih tržnih razmer, bi bilo treba dovoliti prerazporeditev sredstev in se tako odzvati na nujnejše teritorialne potrebe; |
| --- | --- |

15.

meni da podatki v poročilu Komisije potrjujejo počasno izvajanje programov na ključnih političnih prednostnih področjih EU, kot so železniški sektor, energetika, okolje, digitalno gospodarstvo, socialno vključevanje, upravljanje in razvoj zmogljivosti. Zato bi bilo treba poglobljeno analizirati razloge za slabe rezultate na teh področjih, nato pa sprejeti korektivne ukrepe za izboljšanje stanja. Kjer takšno stanje povzročajo spremembe prednostnih nalog zaradi gospodarskih in socialnih tržnih razmer, bi bilo treba dovoliti prerazporeditev sredstev in se tako odzvati na nujnejše teritorialne potrebe;

| 16. | meni, da morajo biti strateška poročila natančneje osredotočena na vprašanja, ki so povzročila zadrževanje naložb. Treba si je tudi prizadevati za zbiranje povratnih informacij o izvajanju operativnih programov pri nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasteh; |
| --- | --- |

16.

meni, da morajo biti strateška poročila natančneje osredotočena na vprašanja, ki so povzročila zadrževanje naložb. Treba si je tudi prizadevati za zbiranje povratnih informacij o izvajanju operativnih programov pri nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasteh;

| 17. | meni, da so lokalne in regionalne oblasti logični partnerji držav članic in Evropske komisije pri strateškem poročanju, ker so najbližje državljanom in lokalnim podjetjem ter najbolje poznajo razmere na kraju samem. Nudijo lahko dragocene rešitve za izboljšanje izvajanja politike ter pripomorejo k usmerjanju pozornosti na učinke, rezultate in strateški razvoj. Na podlagi izkušenj in rezultatov poročanja bi bilo mogoče začeti razprave med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organi upravljanja za analizo ovir in oblikovanje ustreznih ukrepov za izboljšanje rezultatov; |
| --- | --- |

17.

meni, da so lokalne in regionalne oblasti logični partnerji držav članic in Evropske komisije pri strateškem poročanju, ker so najbližje državljanom in lokalnim podjetjem ter najbolje poznajo razmere na kraju samem. Nudijo lahko dragocene rešitve za izboljšanje izvajanja politike ter pripomorejo k usmerjanju pozornosti na učinke, rezultate in strateški razvoj. Na podlagi izkušenj in rezultatov poročanja bi bilo mogoče začeti razprave med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organi upravljanja za analizo ovir in oblikovanje ustreznih ukrepov za izboljšanje rezultatov;

| 18. | meni, da bi morale imeti nacionalne, regionalne in lokalne oblasti možnost zaprositi za podporo služb Evropske komisije in jo tudi prejeti, če bi naletele na težave pri organizaciji sistemov upravljanja, nadzora in revizije. Boljše razumevanje problemov nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti pri oblikovanju teh obveznih sistemov lahko pripomore k nenehnemu izboljševanju izvajanja kohezijske politike; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi morale imeti nacionalne, regionalne in lokalne oblasti možnost zaprositi za podporo služb Evropske komisije in jo tudi prejeti, če bi naletele na težave pri organizaciji sistemov upravljanja, nadzora in revizije. Boljše razumevanje problemov nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti pri oblikovanju teh obveznih sistemov lahko pripomore k nenehnemu izboljševanju izvajanja kohezijske politike;

| 19. | meni, da bi morale lokalne in regionalne oblasti bolj uporabljati primere dobre prakse, opredeljene v poročilih. Širitev primerov dobre prakse ne sme biti omejena na internetne platforme in konference, temveč bi bilo treba spodbujati tudi druge, učinkovitejše načine, na primer medsebojne preglede, izmenjave osebja in študijske obiske. |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morale lokalne in regionalne oblasti bolj uporabljati primere dobre prakse, opredeljene v poročilih. Širitev primerov dobre prakse ne sme biti omejena na internetne platforme in konference, temveč bi bilo treba spodbujati tudi druge, učinkovitejše načine, na primer medsebojne preglede, izmenjave osebja in študijske obiske.

Ureditev po letu 2013 ODBOR REGIJ

| 20. | poziva države članice in Komisijo, naj v prihodnjem strateškem poročanju upoštevajo vertikalni in horizontalni pristop ter tako namenijo več pozornosti teritorialnim spremembam in izvajanju cilja teritorialne kohezije. Poročilo za leto 2010 je osredotočeno na analizo dosežkov v različnih sektorjih ter ne obravnava teritorialnih vidikov in strukturnih sprememb na ravni področij delovanja; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice in Komisijo, naj v prihodnjem strateškem poročanju upoštevajo vertikalni in horizontalni pristop ter tako namenijo več pozornosti teritorialnim spremembam in izvajanju cilja teritorialne kohezije. Poročilo za leto 2010 je osredotočeno na analizo dosežkov v različnih sektorjih ter ne obravnava teritorialnih vidikov in strukturnih sprememb na ravni področij delovanja;

| 21. | meni, da bi morala Evropska komisija zaradi prihodnjega načrtovanja in spodbujanja političnega učnega procesa začeti razpravo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter zainteresiranimi stranmi o prenosu pooblastil, subsidiarnosti, poenostavitvi, upravičenosti in novih kazalnikih vrednotenja, morebiti s pomočjo interaktivnih spletnih komunikacijskih orodij; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morala Evropska komisija zaradi prihodnjega načrtovanja in spodbujanja političnega učnega procesa začeti razpravo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter zainteresiranimi stranmi o prenosu pooblastil, subsidiarnosti, poenostavitvi, upravičenosti in novih kazalnikih vrednotenja, morebiti s pomočjo interaktivnih spletnih komunikacijskih orodij;

| 22. | meni, da bi si morala Evropska komisija prizadevati za boljše sinergije med strateškimi poročili o izvajanju operativnih programov ter drugimi vrstami poročil, kot so poročila o napredku gospodarske, socialne in teritorialne kohezije ter o izvajanju programov nacionalnih reform v okviru strategije Evropa 2020. Ta strateška poročila bi morala obsegati splošen vpliv in učinkovitost politike na srednji in dolgi rok. Poročanje mora biti usmerjeno v strategije, da bo mogoče oceniti dodano vrednost in obseg programov povsod v EU ter njihovo združljivost tako z drugimi strategijami EU kot z nacionalnimi strategijami in programi; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi si morala Evropska komisija prizadevati za boljše sinergije med strateškimi poročili o izvajanju operativnih programov ter drugimi vrstami poročil, kot so poročila o napredku gospodarske, socialne in teritorialne kohezije ter o izvajanju programov nacionalnih reform v okviru strategije Evropa 2020. Ta strateška poročila bi morala obsegati splošen vpliv in učinkovitost politike na srednji in dolgi rok. Poročanje mora biti usmerjeno v strategije, da bo mogoče oceniti dodano vrednost in obseg programov povsod v EU ter njihovo združljivost tako z drugimi strategijami EU kot z nacionalnimi strategijami in programi;

| 23. | meni, da poročanje ne bi smelo biti omejeno na sedemletno programsko obdobje, temveč bi moralo biti stalno in dinamično, da se omogoči poglobljena ocena dolgoročnih rezultatov politike in posledično izboljšanje gospodarskih, družbenih in okoljskih razmer na teritorialni ravni. Strateško poročanje bi moralo biti spodbuda za izboljšave ter vsebovati izvedljiva priporočila za izboljšave in izogibanje dodatnim upravnim naporom; |
| --- | --- |

23.

meni, da poročanje ne bi smelo biti omejeno na sedemletno programsko obdobje, temveč bi moralo biti stalno in dinamično, da se omogoči poglobljena ocena dolgoročnih rezultatov politike in posledično izboljšanje gospodarskih, družbenih in okoljskih razmer na teritorialni ravni. Strateško poročanje bi moralo biti spodbuda za izboljšave ter vsebovati izvedljiva priporočila za izboljšave in izogibanje dodatnim upravnim naporom;

| 24. | priporoča uporabo modela SISA (Single Information Single Audit), ki je konkretna rešitev za zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in vlade; (2) |
| --- | --- |

24.

priporoča uporabo modela SISA (Single Information Single Audit), ki je konkretna rešitev za zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in vlade; (2)

| 25. | močno priporoča, da države članice in Komisija vključijo lokalne in regionalne oblasti v pogajanja o operativnih programih ter ustvarijo pogoje za dejansko uresničevanje načela partnerstva. V prihodnjih pogajanjih o večletnih programih po letu 2014 je treba okrepiti dialog z lokalnimi oblastmi na nacionalni in evropski ravni. Bolj se je treba posvetiti porazdelitvi nalog, upravni zmogljivosti in oviram pri uporabi skladov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer se je treba izogibati centralizaciji nalog na nacionalni ravni. Trditve, na primer o tem, da je strokovno znanje lokalnih in regionalnih ustanov slabo, ne smejo veljati za resne argumente in ovirati decentralizacije kohezijske politike; |
| --- | --- |

25.

močno priporoča, da države članice in Komisija vključijo lokalne in regionalne oblasti v pogajanja o operativnih programih ter ustvarijo pogoje za dejansko uresničevanje načela partnerstva. V prihodnjih pogajanjih o večletnih programih po letu 2014 je treba okrepiti dialog z lokalnimi oblastmi na nacionalni in evropski ravni. Bolj se je treba posvetiti porazdelitvi nalog, upravni zmogljivosti in oviram pri uporabi skladov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer se je treba izogibati centralizaciji nalog na nacionalni ravni. Trditve, na primer o tem, da je strokovno znanje lokalnih in regionalnih ustanov slabo, ne smejo veljati za resne argumente in ovirati decentralizacije kohezijske politike;

| 26. | meni, da so lahko tristranski sporazumi med regijami, nacionalnimi oblastmi in Evropsko komisijo rešitev, saj bi okrepili politično odgovornost in poistovetenje s kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

26.

meni, da so lahko tristranski sporazumi med regijami, nacionalnimi oblastmi in Evropsko komisijo rešitev, saj bi okrepili politično odgovornost in poistovetenje s kohezijsko politiko;

| 27. | priporoča, da se pri izvajanju kohezijske politike uporabljajo mehanizmi, usmerjeni v rezultate, ter opredelijo kazalniki za ocenjevanje in merjenje uspešnosti, s čimer bo vzpostavljena skupna odgovornost za kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da se pri izvajanju kohezijske politike uporabljajo mehanizmi, usmerjeni v rezultate, ter opredelijo kazalniki za ocenjevanje in merjenje uspešnosti, s čimer bo vzpostavljena skupna odgovornost za kohezijsko politiko;

| 28. | poziva k racionalizaciji oblikovanja, spremljanja in ocenjevanja kohezijske politike, kar bo izboljšalo svetovalno vlogo Evropske komisije in zmanjšalo upravno breme, ki je zlasti povezano z nadzorom in revizijo. Službe Evropske komisije morajo biti vir strokovnega znanja na področju sektorskega in teritorialnega razvoja ter ga na skladen način nuditi državam članicam, regijam in lokalnim oblastem v celotnem programskem obdobju, torej od priprave in pogajanja do izvajanja; |
| --- | --- |

28.

poziva k racionalizaciji oblikovanja, spremljanja in ocenjevanja kohezijske politike, kar bo izboljšalo svetovalno vlogo Evropske komisije in zmanjšalo upravno breme, ki je zlasti povezano z nadzorom in revizijo. Službe Evropske komisije morajo biti vir strokovnega znanja na področju sektorskega in teritorialnega razvoja ter ga na skladen način nuditi državam članicam, regijam in lokalnim oblastem v celotnem programskem obdobju, torej od priprave in pogajanja do izvajanja;

| 29. | priporoča, da se nacionalne, regionalne in lokalne oblasti zavežejo k sofinanciranju pomembnih strateških projektov že v zgodnjih fazah po odobritvi operativnih programov; ta zaveza bi lahko bila celo vključena že v odobravanje operativnih programov; |
| --- | --- |

29.

priporoča, da se nacionalne, regionalne in lokalne oblasti zavežejo k sofinanciranju pomembnih strateških projektov že v zgodnjih fazah po odobritvi operativnih programov; ta zaveza bi lahko bila celo vključena že v odobravanje operativnih programov;

| 30. | poziva Evropsko komisijo, naj natančneje opredeli zahteve za sisteme nadzora in revizijsko sled ter v ta namen tesneje sodeluje z organi upravljanja, še posebej pri določanju pogojev za operativne programe; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko komisijo, naj natančneje opredeli zahteve za sisteme nadzora in revizijsko sled ter v ta namen tesneje sodeluje z organi upravljanja, še posebej pri določanju pogojev za operativne programe;

| 31. | ugotavlja, da je pravilo N + 2 posebej problematično v prvem letu programskega obdobja zaradi pozne odobritve operativnih programov, objave razpisov za projekte, ocenjevanja itd., zato poziva vse države članice EU-27, naj v prvi polovici programskega obdobja uporabljajo pravilo N + 3; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je pravilo N + 2 posebej problematično v prvem letu programskega obdobja zaradi pozne odobritve operativnih programov, objave razpisov za projekte, ocenjevanja itd., zato poziva vse države članice EU-27, naj v prvi polovici programskega obdobja uporabljajo pravilo N + 3;

| 32. | poziva k močnejši podpori za razvoj in upravljanje projektov, kadar sta upravna in tehnična zmogljivost oslabljeni zaradi operativnih programov za tehnično pomoč. Poleg tega pozdravlja instrumente, kakršna sta JASPERS in ELENA, ter druge podobne mehanizme za podporo pripravi velikih projektov; |
| --- | --- |

32.

poziva k močnejši podpori za razvoj in upravljanje projektov, kadar sta upravna in tehnična zmogljivost oslabljeni zaradi operativnih programov za tehnično pomoč. Poleg tega pozdravlja instrumente, kakršna sta JASPERS in ELENA, ter druge podobne mehanizme za podporo pripravi velikih projektov;

| 33. | meni, da bi morali strukturni skladi postati popolnoma povezani instrumenti za ukrepanje EU na kraju samem, kar bi podprlo sektorske ukrepe. Ukrepanje Evropskega socialnega sklada bi moralo ostati pod okriljem kohezijske politike. Sklad za razvoj podeželja pa bi bilo treba bolje usklajevati z drugimi strukturnimi instrumenti, da se bomo izognili težavam (npr. z neusklajenimi naložbenimi načrti, razmejevanjem in različnimi zahtevami za financiranje) in spodbujali celosten teritorialni razvoj. |
| --- | --- |

33.

meni, da bi morali strukturni skladi postati popolnoma povezani instrumenti za ukrepanje EU na kraju samem, kar bi podprlo sektorske ukrepe. Ukrepanje Evropskega socialnega sklada bi moralo ostati pod okriljem kohezijske politike. Sklad za razvoj podeželja pa bi bilo treba bolje usklajevati z drugimi strukturnimi instrumenti, da se bomo izognili težavam (npr. z neusklajenimi naložbenimi načrti, razmejevanjem in različnimi zahtevami za financiranje) in spodbujali celosten teritorialni razvoj.

Poenostavitev

| 34. | spodbuja države članice in Evropsko komisijo, da ocenijo rezultate ukrepov za poenostavitev, ki so bili sprejeti leta 2008 in 2009 ter so jih izvedle države članice, zlasti zaradi razmerja med stroški in koristjo ukrepov. Še vedno so potrebni dodatni ukrepi, ki bi bistveno prispevali k splošnemu cilju, in sicer zmanjšanju upravnega bremena kohezijske politike na vseh ravneh; |
| --- | --- |

34.

spodbuja države članice in Evropsko komisijo, da ocenijo rezultate ukrepov za poenostavitev, ki so bili sprejeti leta 2008 in 2009 ter so jih izvedle države članice, zlasti zaradi razmerja med stroški in koristjo ukrepov. Še vedno so potrebni dodatni ukrepi, ki bi bistveno prispevali k splošnemu cilju, in sicer zmanjšanju upravnega bremena kohezijske politike na vseh ravneh;

| 35. | poziva k uporabi načela sorazmernosti za vzpostavitev boljšega ravnovesja med dejavnostmi nadzora in revizije. Premišljena pravila in predpisi, ki so jasni, razumljivi in preprosti za uporabo, lahko znatno zmanjšajo tveganje napak in so lahko učinkovitejši od ukrepov, kot je povečanje števila nadzorov in revizij; |
| --- | --- |

35.

poziva k uporabi načela sorazmernosti za vzpostavitev boljšega ravnovesja med dejavnostmi nadzora in revizije. Premišljena pravila in predpisi, ki so jasni, razumljivi in preprosti za uporabo, lahko znatno zmanjšajo tveganje napak in so lahko učinkovitejši od ukrepov, kot je povečanje števila nadzorov in revizij;

| 36. | poudarja, da morajo biti upravni in nadzorni postopki sorazmerni z velikostjo projektov, saj majhne institucije in lokalne oblasti pod sedanjimi pogoji zelo težko izvajajo projekte. V prihodnjem programskem obdobju je treba oblikovati posebne določbe za subvencije EU, ki so majhnega obsega; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo biti upravni in nadzorni postopki sorazmerni z velikostjo projektov, saj majhne institucije in lokalne oblasti pod sedanjimi pogoji zelo težko izvajajo projekte. V prihodnjem programskem obdobju je treba oblikovati posebne določbe za subvencije EU, ki so majhnega obsega;

| 37. | opozarja, da je treba poenostaviti evropsko zakonodajo in revizorsko prakso ter tako hitro in enotno rešiti vprašanja razlaganja uredbe o strukturnih skladih, nato pa javnost seznaniti z odgovori, morda s pomočjo internetnih platform; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da je treba poenostaviti evropsko zakonodajo in revizorsko prakso ter tako hitro in enotno rešiti vprašanja razlaganja uredbe o strukturnih skladih, nato pa javnost seznaniti z odgovori, morda s pomočjo internetnih platform;

| 38. | poziva k preprostim, preglednim in učinkovitim postopkom spremljanja in še posebej k uporabi načela sorazmernosti v postopku nadzora, saj se zaveda, da preveč upravnih pravil prej poveča kot zmanjša stopnjo napak. Zaradi morebitne poenostavitve je treba dodatno razmisliti tudi o opredelitvi in ugotovitvi stopnje napak; |
| --- | --- |

38.

poziva k preprostim, preglednim in učinkovitim postopkom spremljanja in še posebej k uporabi načela sorazmernosti v postopku nadzora, saj se zaveda, da preveč upravnih pravil prej poveča kot zmanjša stopnjo napak. Zaradi morebitne poenostavitve je treba dodatno razmisliti tudi o opredelitvi in ugotovitvi stopnje napak;

| 39. | znova poudarja, da pravni okvir EU o javnih naročilih vključuje zapletene postopke, ki povzročajo zamude pri izvajanju projektov, zato institucije EU spodbuja, da razmislijo o reviziji ustrezne zakonodaje EU. To bi po eni strani služilo boljšemu spoštovanju načel lokalne in regionalne samouprave v zvezi s storitvami splošnega pomena, kot so opredeljena v Lizbonski pogodbi, ki je začela veljati šele po večjem delu te zakonodaje, po drugi strani pa boljši razumljivosti pravnih besedil, saj je kompleksna sodna praksa Sodišča Evropske unije za vsak primer posebej odpravljala nekatere vrzeli v zakonodaji; |
| --- | --- |

39.

znova poudarja, da pravni okvir EU o javnih naročilih vključuje zapletene postopke, ki povzročajo zamude pri izvajanju projektov, zato institucije EU spodbuja, da razmislijo o reviziji ustrezne zakonodaje EU. To bi po eni strani služilo boljšemu spoštovanju načel lokalne in regionalne samouprave v zvezi s storitvami splošnega pomena, kot so opredeljena v Lizbonski pogodbi, ki je začela veljati šele po večjem delu te zakonodaje, po drugi strani pa boljši razumljivosti pravnih besedil, saj je kompleksna sodna praksa Sodišča Evropske unije za vsak primer posebej odpravljala nekatere vrzeli v zakonodaji;

| 40. | se strinja s stališči številnih lokalnih in regionalnih oblasti, da uporaba člena 55 splošne uredbe povzroča veliko upravno breme ter ovira gospodarsko trajnostne projekte in odvrača od javno-zasebnih partnerstev. Zato Odbor priporoča, da ta člen velja samo za velike projekte, v nobenem primeru pa za storitve. Meni tudi, da sedanji člen 57 splošne uredbe ne bi smel veljati za inovacijske projekte, kar bi zmanjšalo breme za mala podjetja in projekte ESS. |
| --- | --- |

40.

se strinja s stališči številnih lokalnih in regionalnih oblasti, da uporaba člena 55 splošne uredbe povzroča veliko upravno breme ter ovira gospodarsko trajnostne projekte in odvrača od javno-zasebnih partnerstev. Zato Odbor priporoča, da ta člen velja samo za velike projekte, v nobenem primeru pa za storitve. Meni tudi, da sedanji člen 57 splošne uredbe ne bi smel veljati za inovacijske projekte, kar bi zmanjšalo breme za mala podjetja in projekte ESS.

Politični učni proces ...

| 41. | spodbuja Evropsko komisijo in države članice, da uporabljajo strateška poročila kot dragocen vir informacij za politični učni proces ter upoštevajo predloge lokalnih in regionalnih oblasti za izboljšave; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Evropsko komisijo in države članice, da uporabljajo strateška poročila kot dragocen vir informacij za politični učni proces ter upoštevajo predloge lokalnih in regionalnih oblasti za izboljšave;

| 42. | zlasti pozdravlja poročanje o izvajanju projektov v državah članicah in primerjalno analizo s pomočjo smernic in tem ter poziva Komisijo, še naprej razvija področje primerjalne analize, s čimer bo spodbudila politični učni proces in dobro prakso, ki sta prikazana v nacionalnih poročilih; |
| --- | --- |

42.

zlasti pozdravlja poročanje o izvajanju projektov v državah članicah in primerjalno analizo s pomočjo smernic in tem ter poziva Komisijo, še naprej razvija področje primerjalne analize, s čimer bo spodbudila politični učni proces in dobro prakso, ki sta prikazana v nacionalnih poročilih;

| 43. | je prepričan, da so strateška poročila podlaga za izvedbo temeljitejšega medsebojnega pregleda. Žal v sporočilu niso pojasnjeni mehanizmi in podrobnosti takšnega medsebojnega pregleda, izmenjave primerov dobre prakse in političnega učnega procesa, zato bi jih morale službe Komisije natančneje obravnavati pred naslednjim strateškim poročilom, ki bo objavljeno leta 2012; |
| --- | --- |

43.

je prepričan, da so strateška poročila podlaga za izvedbo temeljitejšega medsebojnega pregleda. Žal v sporočilu niso pojasnjeni mehanizmi in podrobnosti takšnega medsebojnega pregleda, izmenjave primerov dobre prakse in političnega učnega procesa, zato bi jih morale službe Komisije natančneje obravnavati pred naslednjim strateškim poročilom, ki bo objavljeno leta 2012;

| 44. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja izmenjave in sodelovanje oblasti iz različnih držav članic, da bo lahko opredelila dobre in ustrezne rešitve. Izvajanje novih sistemov upravljanja, nadzora in revizije včasih zahteva velike spremembe nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

44.

poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja izmenjave in sodelovanje oblasti iz različnih držav članic, da bo lahko opredelila dobre in ustrezne rešitve. Izvajanje novih sistemov upravljanja, nadzora in revizije včasih zahteva velike spremembe nacionalne zakonodaje;

| 45. | meni, da je partnersko sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki najbolje poznajo lokalne razmere in ozka grla pri izvajanju projektov, najboljši pristop pri določanju skupnih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti in upravljanja kohezijske politike, večjo odgovornost ter dobro finančno poslovodenje; |
| --- | --- |

45.

meni, da je partnersko sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki najbolje poznajo lokalne razmere in ozka grla pri izvajanju projektov, najboljši pristop pri določanju skupnih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti in upravljanja kohezijske politike, večjo odgovornost ter dobro finančno poslovodenje;

| 46. | ugotavlja, da imajo nekateri organi upravljanja in nadzora omejene izkušnje z izvajanjem projektov na terenu, nekateri pripravljavci projektov pa imajo skromne izkušnje z upravljanjem operativnih programov. V takšnih primerih bi lahko uporabili tehnično pomoč, ki bi tema skupinama akterjev omogočila boljše partnersko sodelovanje za uspešno izvajanje kohezijske politike. Tehnična pomoč bi morala biti bolj prilagodljiva in usklajena s potrebami zainteresiranih strani, v prvi vrsti pa bi morala sredstva EU v čim večjem obsegu koristiti končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da imajo nekateri organi upravljanja in nadzora omejene izkušnje z izvajanjem projektov na terenu, nekateri pripravljavci projektov pa imajo skromne izkušnje z upravljanjem operativnih programov. V takšnih primerih bi lahko uporabili tehnično pomoč, ki bi tema skupinama akterjev omogočila boljše partnersko sodelovanje za uspešno izvajanje kohezijske politike. Tehnična pomoč bi morala biti bolj prilagodljiva in usklajena s potrebami zainteresiranih strani, v prvi vrsti pa bi morala sredstva EU v čim večjem obsegu koristiti končnim prejemnikom;

| 47. | meni, da bi se morali organi upravljanja opirati na raznolike prakse pri izboru projektov in dodeljevanju naročil zanje v različnih državah članicah ter se učiti drug od drugega. Prizadevati bi si morali za večje prevzemanje odgovornosti pri ocenjevanju in pogodbenih formalnostih ter spoštovati razumni časovni okvir, da bi omogočili nemoteno izvajanje projektov. Velike zamude pri izboru imajo resne posledice za lokalne in regionalne oblasti, tako finančne zaradi nihanj menjalnih tečajev v državah članicah, ki niso v območju eura, kot tehnične v primeru javnih gradenj, pri katerih zamude povzročajo prekinitve pri izvajanju javnih storitev. Strateška poročila bi lahko služila za primerjavo prakse, ki jo posamezni organi upravljanja uporabljajo pri ocenjevanju, izboru in dodeljevanju projektov; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi se morali organi upravljanja opirati na raznolike prakse pri izboru projektov in dodeljevanju naročil zanje v različnih državah članicah ter se učiti drug od drugega. Prizadevati bi si morali za večje prevzemanje odgovornosti pri ocenjevanju in pogodbenih formalnostih ter spoštovati razumni časovni okvir, da bi omogočili nemoteno izvajanje projektov. Velike zamude pri izboru imajo resne posledice za lokalne in regionalne oblasti, tako finančne zaradi nihanj menjalnih tečajev v državah članicah, ki niso v območju eura, kot tehnične v primeru javnih gradenj, pri katerih zamude povzročajo prekinitve pri izvajanju javnih storitev. Strateška poročila bi lahko služila za primerjavo prakse, ki jo posamezni organi upravljanja uporabljajo pri ocenjevanju, izboru in dodeljevanju projektov;

| 48. | meni, da bi lahko Komisija spodbujala primerjavo stopnje uspešnosti in metod med državami članicami in strokovnjaki, da bi opredelili prednosti, slabosti, priložnosti in grožnje ter tako olajšali učenje in stalno izboljševanje. |
| --- | --- |

48.

meni, da bi lahko Komisija spodbujala primerjavo stopnje uspešnosti in metod med državami članicami in strokovnjaki, da bi opredelili prednosti, slabosti, priložnosti in grožnje ter tako olajšali učenje in stalno izboljševanje.

... in vloga Odbora v političnem učnem procesu

| 49. | mora s pomočjo svojih mnenj varovati načela partnerstva pri izvajanju kohezijske politike: spodbujati mora učni proces strateške politike, opozarjati na primere dobre prakse, kjer udeležba lokalnih in regionalnih oblasti lajša izvajanje operativnih programov, ter kritizirati primere, v katerih so lokalne in regionalne oblasti slabo udeležene; |
| --- | --- |

49.

mora s pomočjo svojih mnenj varovati načela partnerstva pri izvajanju kohezijske politike: spodbujati mora učni proces strateške politike, opozarjati na primere dobre prakse, kjer udeležba lokalnih in regionalnih oblasti lajša izvajanje operativnih programov, ter kritizirati primere, v katerih so lokalne in regionalne oblasti slabo udeležene;

| 50. | bi moral prek forumov in konferenc zlasti širiti izkušnje in strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti ter nosilce odločitev EU prepričati o njihovi vrednosti. Moral bi tudi spodbujati pilotne pobude in lokalne oblasti, ki imajo manjšo institucionalno zmogljivost in so se manj pripravljene povezovati v mreže. |
| --- | --- |

50.

bi moral prek forumov in konferenc zlasti širiti izkušnje in strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti ter nosilce odločitev EU prepričati o njihovi vrednosti. Moral bi tudi spodbujati pilotne pobude in lokalne oblasti, ki imajo manjšo institucionalno zmogljivost in so se manj pripravljene povezovati v mreže.

Udeležba lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovih združenj

| 51. | ceni pozitivne izkušnje, ki so si jih lokalne in regionalne oblasti nabrale pri upravljanju večletnega finančnega okvira EU, ki temelji na skupnih prednostnih nalogah EU in strategijah EU za teritorialni razvoj, ter spodbuja nadaljnje preučevanje razvojnih konceptov, med drugim konceptov celostnega mestnega razvoja, kot sredstev za učinkovito izvajanje operativnih programov; |
| --- | --- |

51.

ceni pozitivne izkušnje, ki so si jih lokalne in regionalne oblasti nabrale pri upravljanju večletnega finančnega okvira EU, ki temelji na skupnih prednostnih nalogah EU in strategijah EU za teritorialni razvoj, ter spodbuja nadaljnje preučevanje razvojnih konceptov, med drugim konceptov celostnega mestnega razvoja, kot sredstev za učinkovito izvajanje operativnih programov;

| 52. | meni, da bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti večjo vlogo, organi upravljanja pa bi jih morali sprejemati kot partnerke, ne pa kot podrejene organizacije prosilke. Poleg tega je z usposabljanjem, letnimi forumi in podobnim treba okrepiti dialog med pripravljavci projektov in organi upravljanja. Potrebna je tudi večja preglednost (npr. glede porazdelitve odgovornosti v organih upravljanja), ki bo olajšala neposredne stike med prejemniki sredstev in organi upravljanja; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti večjo vlogo, organi upravljanja pa bi jih morali sprejemati kot partnerke, ne pa kot podrejene organizacije prosilke. Poleg tega je z usposabljanjem, letnimi forumi in podobnim treba okrepiti dialog med pripravljavci projektov in organi upravljanja. Potrebna je tudi večja preglednost (npr. glede porazdelitve odgovornosti v organih upravljanja), ki bo olajšala neposredne stike med prejemniki sredstev in organi upravljanja;

| 53. | poudarja, da bi morale biti regije v skladu z načelom subsidiarnosti v čim več primerih organi upravljanja, saj bolje razumejo lokalne in regionalne razvojne potrebe. Poleg tega bi bilo treba spodbujati združenja lokalnih in regionalnih oblasti, da izvajajo dele operativnih programov; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da bi morale biti regije v skladu z načelom subsidiarnosti v čim več primerih organi upravljanja, saj bolje razumejo lokalne in regionalne razvojne potrebe. Poleg tega bi bilo treba spodbujati združenja lokalnih in regionalnih oblasti, da izvajajo dele operativnih programov;

| 54. | poziva k podrobni opredelitvi načela partnerstva. Lokalne in regionalne oblasti bi morale biti v središču mehanizma za izvajanje. Treba je okrepiti načelo partnerstva in se izogibati razpršitvi odgovornosti med različne organizacije; |
| --- | --- |

54.

poziva k podrobni opredelitvi načela partnerstva. Lokalne in regionalne oblasti bi morale biti v središču mehanizma za izvajanje. Treba je okrepiti načelo partnerstva in se izogibati razpršitvi odgovornosti med različne organizacije;

| 55. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti na učinkovit način združujejo različne prednostne naloge EU in jih vključujejo v lastno politiko. Zato je treba vpliv kohezijske politike EU meriti na srednji in dolgi rok z uporabo kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov in ob upoštevanju dejanskega stanja na terenu; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti na učinkovit način združujejo različne prednostne naloge EU in jih vključujejo v lastno politiko. Zato je treba vpliv kohezijske politike EU meriti na srednji in dolgi rok z uporabo kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov in ob upoštevanju dejanskega stanja na terenu;

| 56. | ponovno opozarja, da EU z regionalno politiko spodbuja oblikovanje različnih združenj lokalnih in regionalnih oblasti, ki so udejanjila vodilna načela kohezije: povezovanje znanja in virov, partnerstvo in sodelovanje. Zato mora evropska politika spodbujati vse oblike sodelovanja (bodisi institucionalizirane bodisi ne), in sicer podeželsko-mestne, medobčinske, medregionalne, čezmejne in nadnacionalne, da bo zagotovila strateško prostorsko načrtovanje in učinkovito upravljanje kompleksnih projektov; |
| --- | --- |

56.

ponovno opozarja, da EU z regionalno politiko spodbuja oblikovanje različnih združenj lokalnih in regionalnih oblasti, ki so udejanjila vodilna načela kohezije: povezovanje znanja in virov, partnerstvo in sodelovanje. Zato mora evropska politika spodbujati vse oblike sodelovanja (bodisi institucionalizirane bodisi ne), in sicer podeželsko-mestne, medobčinske, medregionalne, čezmejne in nadnacionalne, da bo zagotovila strateško prostorsko načrtovanje in učinkovito upravljanje kompleksnih projektov;

| 57. | meni, da je treba spodbujati komuniciranje med organi upravljanja in s Komisijo za izmenjavo stališč o sprejetih ukrepih in s tem reševanje težav pri izvajanju programov. Poleg tega bi bilo treba že v začetnih fazah priprave novih uredb o strukturnih skladih okrepiti dialog med organi upravljanja, nadzora in revizije ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so največje prejemnice sredstev; |
| --- | --- |

57.

meni, da je treba spodbujati komuniciranje med organi upravljanja in s Komisijo za izmenjavo stališč o sprejetih ukrepih in s tem reševanje težav pri izvajanju programov. Poleg tega bi bilo treba že v začetnih fazah priprave novih uredb o strukturnih skladih okrepiti dialog med organi upravljanja, nadzora in revizije ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so največje prejemnice sredstev;

| 58. | poziva države članice in Komisijo, naj v praksi uporabijo priporočila iz Bele knjige Odbora regij o upravljanju na več ravneh, da bodo okrepile načelo partnerstva pri izvajanju kohezijske politike. Ključnega pomena je, da se nadaljuje proces decentralizacije v izvajanju evropske kohezijske politike in zagotovi oblikovanje sistema upravljanja na podlagi načela upravljanja na več ravneh. |
| --- | --- |

58.

poziva države članice in Komisijo, naj v praksi uporabijo priporočila iz Bele knjige Odbora regij o upravljanju na več ravneh, da bodo okrepile načelo partnerstva pri izvajanju kohezijske politike. Ključnega pomena je, da se nadaljuje proces decentralizacije v izvajanju evropske kohezijske politike in zagotovi oblikovanje sistema upravljanja na podlagi načela upravljanja na več ravneh.

Izboljšanje kohezijske politike in izvajanja projektov

| 59. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj pri lokalnih in regionalnih razvojnih projektih dajejo prednost celostnemu pristopu, ki omogoča kombiniranje več virov financiranja – operativne programe, nacionalne programe in zasebna sredstva na ravni posameznega projekta; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj pri lokalnih in regionalnih razvojnih projektih dajejo prednost celostnemu pristopu, ki omogoča kombiniranje več virov financiranja – operativne programe, nacionalne programe in zasebna sredstva na ravni posameznega projekta;

| 60. | priporoča boljšo medsebojno povezanost teritorialnih projektov, ki se financirajo iz strukturnih skladov, njihovih ciljev, sistemov načrtovanja in izvajanja, pa tudi njihovo povezanost s sedmim okvirnim programom Evropske komisije ter z Okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost; |
| --- | --- |

60.

priporoča boljšo medsebojno povezanost teritorialnih projektov, ki se financirajo iz strukturnih skladov, njihovih ciljev, sistemov načrtovanja in izvajanja, pa tudi njihovo povezanost s sedmim okvirnim programom Evropske komisije ter z Okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost;

| 61. | poudarja, da morajo organi upravljanja pospešiti formalnosti za odobritev finančne pomoči in podpisovanje sporazumov o dodelitvi sredstev, da lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju projektov ne bodo pod časovnim pritiskom. |
| --- | --- |

61.

poudarja, da morajo organi upravljanja pospešiti formalnosti za odobritev finančne pomoči in podpisovanje sporazumov o dodelitvi sredstev, da lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju projektov ne bodo pod časovnim pritiskom.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Glej mnenje OR o učinku vzvoda evropske kohezijske politike.

1

učinku vzvoda evropske kohezijske politike

(2)  Model SISA uspešno uporabljajo na Nizozemskem.

2

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/49

---

Mnenje Odbora regij – Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa

2011/C 42/10

ODBOR REGIJ

| — | želi v okviru svoje soodgovornosti za uresničevanje evropskega državljanstva, načela subsidiarnosti, upravljanja na več ravneh in izvajanja Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prispevati k živahni „kulturi temeljnih pravic“; |
| --- | --- |

—

želi v okviru svoje soodgovornosti za uresničevanje evropskega državljanstva, načela subsidiarnosti, upravljanja na več ravneh in izvajanja Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prispevati k živahni „kulturi temeljnih pravic“;

| — | ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti kot raven, ki je najbližje državljanom, še posebej dolžne izvajati načela politične participacije, ki so določena v Lizbonski pogodbi, nacionalnih ustavah in regionalnih zakonodajah, zato med drugim poziva k razmisleku o razširitvi volilnih pravic državljanov EU v državi članici, kjer imajo stalno prebivališče; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti kot raven, ki je najbližje državljanom, še posebej dolžne izvajati načela politične participacije, ki so določena v Lizbonski pogodbi, nacionalnih ustavah in regionalnih zakonodajah, zato med drugim poziva k razmisleku o razširitvi volilnih pravic državljanov EU v državi članici, kjer imajo stalno prebivališče;

| — | opozarja, da je treba pri izvajanju stockholmskega programa vzpostaviti posebno medsebojno zaupanje in zagotoviti obsežno poznavanje pravnih sistemov drugih držav članic, k čemur bi lahko prispevale lokalne in regionalne oblasti tudi v okviru svojih mestnih in regionalnih partnerstev; |
| --- | --- |

—

opozarja, da je treba pri izvajanju stockholmskega programa vzpostaviti posebno medsebojno zaupanje in zagotoviti obsežno poznavanje pravnih sistemov drugih držav članic, k čemur bi lahko prispevale lokalne in regionalne oblasti tudi v okviru svojih mestnih in regionalnih partnerstev;

| — | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri uveljavljanju celovitega varstva podatkov, ki spoštuje temeljne pravice, ter njihovo posebno soodgovornost v okviru preprečevanja kriminala ter uresničevanja koncepta preprečevanja korupcije in organiziranega kriminala in boja proti njima z upravnim pristopom; |
| --- | --- |

—

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri uveljavljanju celovitega varstva podatkov, ki spoštuje temeljne pravice, ter njihovo posebno soodgovornost v okviru preprečevanja kriminala ter uresničevanja koncepta preprečevanja korupcije in organiziranega kriminala in boja proti njima z upravnim pristopom;

| — | glede na socialno razsežnost vse bolj razširjenega preseljevanja zaradi revščine ponovno poudarja potrebo po evropski politiki priseljevanja in azila, ki je usklajena z regijami in lokalnimi oblastmi ter temelji na spoštovanju človekovih pravic, solidarnosti in skupni odgovornosti, zato bi pozdravil imenovanje evropskega odposlanca za preseljevanje, begunce in vključevanje v Evropskem parlamentu, ki bi obravnaval zlasti specifične probleme državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

—

glede na socialno razsežnost vse bolj razširjenega preseljevanja zaradi revščine ponovno poudarja potrebo po evropski politiki priseljevanja in azila, ki je usklajena z regijami in lokalnimi oblastmi ter temelji na spoštovanju človekovih pravic, solidarnosti in skupni odgovornosti, zato bi pozdravil imenovanje evropskega odposlanca za preseljevanje, begunce in vključevanje v Evropskem parlamentu, ki bi obravnaval zlasti specifične probleme državljanov tretjih držav.

| Poročevalec | : | Holger Poppenhäger (DE/PES), minister za pravosodje, svobodna dežela Turingija |
| --- | --- | --- |
| Referenčni dokument | : | Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa
  COM(2010) 171 konč. |

Poročevalec

:

Holger Poppenhäger (DE/PES), minister za pravosodje, svobodna dežela Turingija

Referenčni dokument

:

Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa

COM(2010) 171 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja, da je Komisija v obliki akcijskega načrta hitro predložila obsežno agendo za izvajanje stockholmskega programa za območje svobode, varnosti in pravice. To omogoča sistematično in ciljno usmerjeno sodelovanje vseh vpletenih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da je Komisija v obliki akcijskega načrta hitro predložila obsežno agendo za izvajanje stockholmskega programa za območje svobode, varnosti in pravice. To omogoča sistematično in ciljno usmerjeno sodelovanje vseh vpletenih;

| 2. | pozdravlja cilj akcijskega načrta, da bo glavni poudarek na Evropi za ljudi, ki državljanom zagotavlja, da lahko v celoti uveljavljajo svoje pravice; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja cilj akcijskega načrta, da bo glavni poudarek na Evropi za ljudi, ki državljanom zagotavlja, da lahko v celoti uveljavljajo svoje pravice;

| 3. | znova poudarja, da je treba tudi pri oblikovanju varne Evrope nujno v celoti spoštovati temeljne pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

3.

znova poudarja, da je treba tudi pri oblikovanju varne Evrope nujno v celoti spoštovati temeljne pravice in svoboščine;

| 4. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti že danes pomembne pristojnosti za izvajanje teh pravic v praksi, zato meni, da bi morale biti v okviru upravljanja na več ravneh in ob upoštevanju načela subsidiarnosti v celoti vključene že v predzakonodajni proces; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti že danes pomembne pristojnosti za izvajanje teh pravic v praksi, zato meni, da bi morale biti v okviru upravljanja na več ravneh in ob upoštevanju načela subsidiarnosti v celoti vključene že v predzakonodajni proces;

| 5. | bo preučil možnost oblikovanja lastne podatkovne zbirke primerov dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

5.

bo preučil možnost oblikovanja lastne podatkovne zbirke primerov dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice.

Evropa temeljnih pravic

ODBOR REGIJ

| 6. | opozarja, da Listina Evropske unije o temeljnih pravicah priznava nedeljivost temeljnih pravic in svoboščin vsakega posameznika ne glede na njegovo državljanstvo ali status prebivanja, ter poudarja, da je popolno spoštovanje, varovanje in podpiranje teh pravic ena najpomembnejših nalog organov in institucij Evropske unije, držav članic, regionalnih parlamentov in vlad ter lokalnih izvoljenih predstavnikov in uradnikov; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da Listina Evropske unije o temeljnih pravicah priznava nedeljivost temeljnih pravic in svoboščin vsakega posameznika ne glede na njegovo državljanstvo ali status prebivanja, ter poudarja, da je popolno spoštovanje, varovanje in podpiranje teh pravic ena najpomembnejših nalog organov in institucij Evropske unije, držav članic, regionalnih parlamentov in vlad ter lokalnih izvoljenih predstavnikov in uradnikov;

| 7. | opozarja na pomembno vlogo pobud za boj proti izključenosti, rasizmu, antisemitizmu, ksenofobiji in homofobiji, katerih nosilke so zlasti lokalne in regionalne oblasti ter skupine civilne družbe; |
| --- | --- |

7.

opozarja na pomembno vlogo pobud za boj proti izključenosti, rasizmu, antisemitizmu, ksenofobiji in homofobiji, katerih nosilke so zlasti lokalne in regionalne oblasti ter skupine civilne družbe;

| 8. | zahteva izboljšanje zaščite manjšin ter ranljivih skupin in oseb; |
| --- | --- |

8.

zahteva izboljšanje zaščite manjšin ter ranljivih skupin in oseb;

| 9. | poziva regije in občine, naj revidirajo svojo veljavno zakonodajo, vključno s statuti, ter nove pravne akte ob upoštevanju Listine in dogajanja glede evropske ustave, še posebej evropskih določb glede boja proti diskriminacijam; |
| --- | --- |

9.

poziva regije in občine, naj revidirajo svojo veljavno zakonodajo, vključno s statuti, ter nove pravne akte ob upoštevanju Listine in dogajanja glede evropske ustave, še posebej evropskih določb glede boja proti diskriminacijam;

| 10. | želi v okviru upravljanja na več ravneh in tesnega sodelovanja z Agencijo EU za temeljne pravice prispevati k živahni „kulturi temeljnih pravic“, zato prosi Komisijo, da tudi Odboru regij redno poroča, kako v skladu s postopki prispeva k dejanskemu spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

10.

želi v okviru upravljanja na več ravneh in tesnega sodelovanja z Agencijo EU za temeljne pravice prispevati k živahni „kulturi temeljnih pravic“, zato prosi Komisijo, da tudi Odboru regij redno poroča, kako v skladu s postopki prispeva k dejanskemu spoštovanju temeljnih pravic;

| 11. | pozdravlja tristransko sodelovanje med Komisijo, Agencijo EU za temeljne pravice in OR, ki se je začelo leta 2009, ter predlaga poglobitev in razširitev tega sodelovanja. |
| --- | --- |

11.

pozdravlja tristransko sodelovanje med Komisijo, Agencijo EU za temeljne pravice in OR, ki se je začelo leta 2009, ter predlaga poglobitev in razširitev tega sodelovanja.

Politika za državljane

ODBOR REGIJ

| 12. | meni, da sta pravica do popolnoma prostega pretoka ljudi in aktivno politično sodelovanje državljanov glavna vidika evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

12.

meni, da sta pravica do popolnoma prostega pretoka ljudi in aktivno politično sodelovanje državljanov glavna vidika evropskega državljanstva;

| 13. | ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti kot raven, ki je najbližje državljanom, še posebej dolžne izvajati načela participacije, ki so določena v nacionalnih ustavah in regionalnih zakonodajah ter Lizbonski pogodbi; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti kot raven, ki je najbližje državljanom, še posebej dolžne izvajati načela participacije, ki so določena v nacionalnih ustavah in regionalnih zakonodajah ter Lizbonski pogodbi;

| 14. | zato poziva k razmisleku o razširitvi volilnih pravic državljanov EU prek lokalne in evropske ravni; |
| --- | --- |

14.

zato poziva k razmisleku o razširitvi volilnih pravic državljanov EU prek lokalne in evropske ravni;

| 15. | podpira prizadevanja, da se državljanom tretjih držav, ki zakonito bivajo v Uniji, glede na trajanje njihovega bivanja priznajo možnosti za participacijo na lokalni ravni; |
| --- | --- |

15.

podpira prizadevanja, da se državljanom tretjih držav, ki zakonito bivajo v Uniji, glede na trajanje njihovega bivanja priznajo možnosti za participacijo na lokalni ravni;

| 16. | se strinja z Evropskim parlamentom, Komisijo in Evropskim svetom, da bo državljanska pobuda, opredeljena v Lizbonski pogodbi, prav tako okrepila demokratično legitimnost Unije; |
| --- | --- |

16.

se strinja z Evropskim parlamentom, Komisijo in Evropskim svetom, da bo državljanska pobuda, opredeljena v Lizbonski pogodbi, prav tako okrepila demokratično legitimnost Unije;

| 17. | poudarja, da je širok dostop evropskih državljanov do informacij predpogoj za njihovo aktivno politično udeležbo; zato ceni omogočanje širokega dostopa do informacij tudi v državah članicah in prosi člane, naj se zavzemajo za to. |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je širok dostop evropskih državljanov do informacij predpogoj za njihovo aktivno politično udeležbo; zato ceni omogočanje širokega dostopa do informacij tudi v državah članicah in prosi člane, naj se zavzemajo za to.

Evropsko pravosodno območje – krepitev zaupanja

ODBOR REGIJ

| 18. | je zadovoljen, da je Lizbonska pogodba omogočila prepoznavnost evropskega pravosodnega območja med državljani, in sicer s pomembnim napredkom na področju civilnega in kazenskega prava; |
| --- | --- |

18.

je zadovoljen, da je Lizbonska pogodba omogočila prepoznavnost evropskega pravosodnega območja med državljani, in sicer s pomembnim napredkom na področju civilnega in kazenskega prava;

| 19. | poudarja, da je treba z izvajanjem načela vzajemnega priznavanja pravnih sistemov okrepiti medsebojno zaupanje, med drugim z uvedbo minimalnih standardov; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba z izvajanjem načela vzajemnega priznavanja pravnih sistemov okrepiti medsebojno zaupanje, med drugim z uvedbo minimalnih standardov;

| 20. | zato meni, da k temu prispeva izmenjava sodnikov, javnih tožilcev in drugih zaposlenih v sodstvu, zlasti v okviru evropske pravosodne mreže, pa tudi v okviru mestnih in regionalnih partnerstev; zato bi bilo treba te izmenjave še bolj spodbujati; |
| --- | --- |

20.

zato meni, da k temu prispeva izmenjava sodnikov, javnih tožilcev in drugih zaposlenih v sodstvu, zlasti v okviru evropske pravosodne mreže, pa tudi v okviru mestnih in regionalnih partnerstev; zato bi bilo treba te izmenjave še bolj spodbujati;

| 21. | poziva, da se za nadaljnji razvoj evropske pravne kulture tudi intenzivno izmenjujejo izkušnje z alternativnimi oblikami sankcij na področju kazenskega prava, že uporabljanimi modeli, kakršno je alternativno reševanje sporov (Alternative Dispute Resolution – ADR), ter različnimi sistemi pravnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

21.

poziva, da se za nadaljnji razvoj evropske pravne kulture tudi intenzivno izmenjujejo izkušnje z alternativnimi oblikami sankcij na področju kazenskega prava, že uporabljanimi modeli, kakršno je alternativno reševanje sporov (Alternative Dispute Resolution – ADR), ter različnimi sistemi pravnega izobraževanja in usposabljanja;

| 22. | meni, da bi metoda „skupnega referenčnega okvira“ bistveno pripomogla k evropeizaciji zakonodaje in njenemu učinkovitejšemu izvajanju; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi metoda „skupnega referenčnega okvira“ bistveno pripomogla k evropeizaciji zakonodaje in njenemu učinkovitejšemu izvajanju;

| 23. | zahteva, da se pri prihodnjih zakonodajnih aktih opravi ocena učinka, ki bi bila usmerjena v temeljne pravice, upoštevala pa bi tudi finančne, gospodarske in socialne posledice za regije. |
| --- | --- |

23.

zahteva, da se pri prihodnjih zakonodajnih aktih opravi ocena učinka, ki bi bila usmerjena v temeljne pravice, upoštevala pa bi tudi finančne, gospodarske in socialne posledice za regije.

Zagotavljanje svobodne in varne Evrope

ODBOR REGIJ

| 24. | poudarja posebno odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti za varnost ljudi, ki živijo na njihovem območju, in za razvoj evropske pravne kulture, ki temelji na človekovem dostojanstvu, svobodi, enakosti in solidarnosti ter je najpomembnejši preventivni ukrep proti rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

24.

poudarja posebno odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti za varnost ljudi, ki živijo na njihovem območju, in za razvoj evropske pravne kulture, ki temelji na človekovem dostojanstvu, svobodi, enakosti in solidarnosti ter je najpomembnejši preventivni ukrep proti rasizmu in ksenofobiji;

| 25. | izpostavlja osrednji pomen, ki ga ima pravica do združevanja, priznana v Listini temeljnih pravic, za demokratično skupnost, in hkrati izraža zaskrbljenost zaradi izkoriščanja te temeljne pravice v ksenofobne, rasistične in ekstremistične namene; |
| --- | --- |

25.

izpostavlja osrednji pomen, ki ga ima pravica do združevanja, priznana v Listini temeljnih pravic, za demokratično skupnost, in hkrati izraža zaskrbljenost zaradi izkoriščanja te temeljne pravice v ksenofobne, rasistične in ekstremistične namene;

| 26. | zato meni, da je nujno treba okrepiti in izboljšati upravno sodelovanje ter izmenjavo informacij o dobrih praksah med pristojnimi organi, da se zagotovi svobodno izvajanje pravice do združevanja; |
| --- | --- |

26.

zato meni, da je nujno treba okrepiti in izboljšati upravno sodelovanje ter izmenjavo informacij o dobrih praksah med pristojnimi organi, da se zagotovi svobodno izvajanje pravice do združevanja;

| 27. | pozdravlja napovedano izvajanje akcijskega načrta glede nasilne radikalizacije in poziva k razmisleku o uvedbi minimalnih evropskih standardov na področju kazenskih sankcij za ekstremistična politična dejanja; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja napovedano izvajanje akcijskega načrta glede nasilne radikalizacije in poziva k razmisleku o uvedbi minimalnih evropskih standardov na področju kazenskih sankcij za ekstremistična politična dejanja;

| 28. | pozdravlja v akcijskem načrtu napovedano vrednotenje ukrepov držav članic za boj proti korupciji ter opozarja, da sta za to potrebni kultura upravljanja, ki je usmerjena v preventivo, in velika transparentnost upravnih postopkov; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja v akcijskem načrtu napovedano vrednotenje ukrepov držav članic za boj proti korupciji ter opozarja, da sta za to potrebni kultura upravljanja, ki je usmerjena v preventivo, in velika transparentnost upravnih postopkov;

| 29. | poudarja, tako kot evropski varuh osebnih podatkov, da je varovanje zasebnosti v globalni informacijski družbi izjemnega pomena. Zato je dosledna uporaba temeljne pravice do varstva podatkov neizogibna, tudi na področju kazenskega pregona, preprečevanja kriminala in mednarodnih odnosov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, tako kot evropski varuh osebnih podatkov, da je varovanje zasebnosti v globalni informacijski družbi izjemnega pomena. Zato je dosledna uporaba temeljne pravice do varstva podatkov neizogibna, tudi na področju kazenskega pregona, preprečevanja kriminala in mednarodnih odnosov;

| 30. | je mnenja, da je treba lokalne in regionalne oblasti zaradi njihovih izkušenj nenehno in zgodaj vključevati v nadaljnji razvoj varstva podatkov; |
| --- | --- |

30.

je mnenja, da je treba lokalne in regionalne oblasti zaradi njihovih izkušenj nenehno in zgodaj vključevati v nadaljnji razvoj varstva podatkov;

| 31. | pozdravlja napovedano revizijo Direktive 2006/24/ES o hrambi podatkov in domneva, da bo potekala tudi ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja napovedano revizijo Direktive 2006/24/ES o hrambi podatkov in domneva, da bo potekala tudi ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah;

| 32. | se strinja z namenom „digitalne agende“, da bi z zagotavljanjem varstva in varnosti podatkov – tudi pri sporazumih s tretjimi državami in ocenjevanju novih poslovnih modelov internetnega gospodarstva – krepili zaupanje ljudi v sodobno komunikacijsko tehnologijo ter s tem odpravili veliko oviro za njen razvoj; |
| --- | --- |

32.

se strinja z namenom „digitalne agende“, da bi z zagotavljanjem varstva in varnosti podatkov – tudi pri sporazumih s tretjimi državami in ocenjevanju novih poslovnih modelov internetnega gospodarstva – krepili zaupanje ljudi v sodobno komunikacijsko tehnologijo ter s tem odpravili veliko oviro za njen razvoj;

| 33. | meni, da je treba kritično preučiti uporabo videonadzora, ki ga uporabljajo javni in zasebni upravljavci; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba kritično preučiti uporabo videonadzora, ki ga uporabljajo javni in zasebni upravljavci;

| 34. | opozarja na svoja mnenja o boju proti spolni zlorabi mladoletnikov, otroški pornografiji in trgovini z ljudmi ter o zaščiti mladoletnikov brez spremstva; zlasti opozarja na mnenje CdR 136/2006 fin in poudarja, da je treba v okviru izvajanja akcijskega načrta Komisije za mladoletnike brez spremstva oblikovati posebne instrumente financiranja, da se upošteva poseben položaj teh mladoletnikov ter regij, ki jih sprejemajo; |
| --- | --- |

34.

opozarja na svoja mnenja o boju proti spolni zlorabi mladoletnikov, otroški pornografiji in trgovini z ljudmi ter o zaščiti mladoletnikov brez spremstva; zlasti opozarja na mnenje CdR 136/2006 fin in poudarja, da je treba v okviru izvajanja akcijskega načrta Komisije za mladoletnike brez spremstva oblikovati posebne instrumente financiranja, da se upošteva poseben položaj teh mladoletnikov ter regij, ki jih sprejemajo;

| 35. | poudarja, da je treba oceniti učinkovitost dosedanjih ukrepov EU za zaščito žrtev oz. njihovo izvajanje v okviru rednega poročanja, ki ga zahtevajo predpisi EU; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba oceniti učinkovitost dosedanjih ukrepov EU za zaščito žrtev oz. njihovo izvajanje v okviru rednega poročanja, ki ga zahtevajo predpisi EU;

| 36. | glede na aktualne čezmejne podnebno pogojene naravne nesreče, kot so poplave in požari, ponavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri preprečevanju nevarnosti; |
| --- | --- |

36.

glede na aktualne čezmejne podnebno pogojene naravne nesreče, kot so poplave in požari, ponavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri preprečevanju nevarnosti;

| 37. | opozarja na svojo zahtevo po uravnoteženem, celovitem pristopu Unije na področju civilne zaščite, ki bo državam članicam dal manevrski prostor za določitev lastnih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

37.

opozarja na svojo zahtevo po uravnoteženem, celovitem pristopu Unije na področju civilne zaščite, ki bo državam članicam dal manevrski prostor za določitev lastnih prednostnih nalog;

| 38. | z zanimanjem pričakuje v akcijskem načrtu napovedano oceno instrumentov politike EU na področju civilne zaščite in sporočilo o okrepitvi zmogljivosti odzivanja EU na nesreče ter izrecno pozdravlja napovedane predloge o podaljšanju veljavnosti finančnega instrumenta za civilno zaščito; |
| --- | --- |

38.

z zanimanjem pričakuje v akcijskem načrtu napovedano oceno instrumentov politike EU na področju civilne zaščite in sporočilo o okrepitvi zmogljivosti odzivanja EU na nesreče ter izrecno pozdravlja napovedane predloge o podaljšanju veljavnosti finančnega instrumenta za civilno zaščito;

| 39. | opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti tudi pri preprečevanju kriminala ter zahteva njihovo zgodnjo udeležbo pri oceni delovanja Evropske mreže za preprečevanje kriminala, vzpostavitvi opazovalne skupine za preprečevanje kriminala ter konceptu za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu z upravnim pristopom; |
| --- | --- |

39.

opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti tudi pri preprečevanju kriminala ter zahteva njihovo zgodnjo udeležbo pri oceni delovanja Evropske mreže za preprečevanje kriminala, vzpostavitvi opazovalne skupine za preprečevanje kriminala ter konceptu za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu z upravnim pristopom;

| 40. | poziva k posebni skrbnosti pri predlaganih ukrepih o kriminalni statistiki, da se zagotovi veljavnost teh podatkov. |
| --- | --- |

40.

poziva k posebni skrbnosti pri predlaganih ukrepih o kriminalni statistiki, da se zagotovi veljavnost teh podatkov.

Razvoj evropske politike azila in priseljevanja

ODBOR REGIJ

| 41. | glede na socialno razsežnost vse bolj razširjenega preseljevanja zaradi revščine ponovno poudarja potrebo po evropski politiki priseljevanja in azila, ki je usklajena z regijami in lokalnimi oblastmi ter temelji na spoštovanju človekovih pravic, solidarnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

41.

glede na socialno razsežnost vse bolj razširjenega preseljevanja zaradi revščine ponovno poudarja potrebo po evropski politiki priseljevanja in azila, ki je usklajena z regijami in lokalnimi oblastmi ter temelji na spoštovanju človekovih pravic, solidarnosti in odgovornosti;

| 42. | se strinja z Evropskim parlamentom, da sedanja podpora evropskim mejnim regijam ne zadostuje, zato poziva Komisijo, da v načrtovanem sporočilu o razvijanju solidarnosti znotraj EU predlaga tudi rešitve za solidarno porazdelitev beguncev in nujne ukrepe za razbremenitev prizadetih regij. |
| --- | --- |

42.

se strinja z Evropskim parlamentom, da sedanja podpora evropskim mejnim regijam ne zadostuje, zato poziva Komisijo, da v načrtovanem sporočilu o razvijanju solidarnosti znotraj EU predlaga tudi rešitve za solidarno porazdelitev beguncev in nujne ukrepe za razbremenitev prizadetih regij.

Preseljevanje

ODBOR REGIJ

| 43. | pozdravlja politiko priseljevanja, ki se začne že v državah izvora, vendar upošteva tudi potrebe evropskega trga dela in demografski razvoj; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja politiko priseljevanja, ki se začne že v državah izvora, vendar upošteva tudi potrebe evropskega trga dela in demografski razvoj;

| 44. | zahteva usklajen pravni okvir o združitvi družine in meni, da je treba pri dodatnem poenostavljanju na področju sporazumov o odpravi vizumov ravnati premišljeno; |
| --- | --- |

44.

zahteva usklajen pravni okvir o združitvi družine in meni, da je treba pri dodatnem poenostavljanju na področju sporazumov o odpravi vizumov ravnati premišljeno;

| 45. | načeloma pozdravlja v akcijskem načrtu napovedane ukrepe za trajnostno preprečevanje nezakonitega priseljevanja; |
| --- | --- |

45.

načeloma pozdravlja v akcijskem načrtu napovedane ukrepe za trajnostno preprečevanje nezakonitega priseljevanja;

| 46. | poudarja, da predvideni ukrepi ne smejo spodkopati evropske in mednarodne zaščite beguncev; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da predvideni ukrepi ne smejo spodkopati evropske in mednarodne zaščite beguncev;

| 47. | obžaluje, da Komisija v akcijskem načrtu v zvezi z usklajeno obravnavo oseb brez dovoljenja za bivanje ne napoveduje predlogov in pobud, ki bi upoštevali evropske temeljne pravice, ter pričakuje, da bodo interesi te skupine upoštevani tako v napovedani spremembi Direktive o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju kot tudi v Poročilu o Direktivi o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da Komisija v akcijskem načrtu v zvezi z usklajeno obravnavo oseb brez dovoljenja za bivanje ne napoveduje predlogov in pobud, ki bi upoštevali evropske temeljne pravice, ter pričakuje, da bodo interesi te skupine upoštevani tako v napovedani spremembi Direktive o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju kot tudi v Poročilu o Direktivi o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav;

| 48. | meni, da je treba programe ponovnega naseljevanja dosledno izvajati samo na prostovoljni osnovi in v skladu s cilji razvojnega sodelovanja ter da bi moralo vračanje voditi v trajnostno socialno vključevanje vračajočih se ljudi; |
| --- | --- |

48.

meni, da je treba programe ponovnega naseljevanja dosledno izvajati samo na prostovoljni osnovi in v skladu s cilji razvojnega sodelovanja ter da bi moralo vračanje voditi v trajnostno socialno vključevanje vračajočih se ljudi;

| 49. | obžaluje, da akcijski načrt zaenkrat ne predvideva izboljšanja pravic in dolžnosti oseb iz tretjih držav; |
| --- | --- |

49.

obžaluje, da akcijski načrt zaenkrat ne predvideva izboljšanja pravic in dolžnosti oseb iz tretjih držav;

| 50. | poudarja, da je treba tudi na področju politike priseljevanja in azila upoštevati zahteve varstva podatkov pri ukrepih za varnost in izmenjavo podatkov, napovedanih v akcijskem načrtu, oziroma pri pregledu teh ukrepov; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba tudi na področju politike priseljevanja in azila upoštevati zahteve varstva podatkov pri ukrepih za varnost in izmenjavo podatkov, napovedanih v akcijskem načrtu, oziroma pri pregledu teh ukrepov;

| 51. | pozdravlja napovedane ukrepe za spodbujanje vključevanja ter poziva, da je treba Odbor regij zgodaj pritegniti k pripravi sporočila o agendi EU za vključevanje in k oblikovanju napovedanega mehanizma za usklajevanje; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja napovedane ukrepe za spodbujanje vključevanja ter poziva, da je treba Odbor regij zgodaj pritegniti k pripravi sporočila o agendi EU za vključevanje in k oblikovanju napovedanega mehanizma za usklajevanje;

| 52. | opozarja, da je treba pri napovedanih ukrepih v zvezi s statističnimi podatki upoštevati primerno razmerje med pridobivanjem spoznanj in s tem povezanimi stroški; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da je treba pri napovedanih ukrepih v zvezi s statističnimi podatki upoštevati primerno razmerje med pridobivanjem spoznanj in s tem povezanimi stroški;

| 53. | bi pozdravil imenovanje evropskega odposlanca za preseljevanje, begunce in vključevanje v Evropskem parlamentu, ki bi obravnaval zlasti specifične probleme državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

53.

bi pozdravil imenovanje evropskega odposlanca za preseljevanje, begunce in vključevanje v Evropskem parlamentu, ki bi obravnaval zlasti specifične probleme državljanov tretjih držav.

Azilna politika

ODBOR REGIJ

| 54. | poziva Evropski parlament in Svet, da čimprej oblikujeta primerljiva merila in izhodišča za odločanje na področju azila, napovedana v akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

54.

poziva Evropski parlament in Svet, da čimprej oblikujeta primerljiva merila in izhodišča za odločanje na področju azila, napovedana v akcijskem načrtu;

| 55. | meni, da je vzdrževanje minimalnih standardov, ki izpolnjujejo zahteve temeljnih in človekovih pravic, pri nastanitvi prosilcev za azil enako pomembno kot pri predpisih o njihovi svobodi gibanja. |
| --- | --- |

55.

meni, da je vzdrževanje minimalnih standardov, ki izpolnjujejo zahteve temeljnih in človekovih pravic, pri nastanitvi prosilcev za azil enako pomembno kot pri predpisih o njihovi svobodi gibanja.

Evropa v svetu – zunanjepolitični vidiki območja svobode, varnosti in pravic

ODBOR REGIJ

| 56. | je zadovoljen, da Lizbonska pogodba omogoča učinkovitejše oblikovanje zunanjih odnosov EU ob intenzivnejšem vključevanju ciljev na področju človekovih pravic in razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

56.

je zadovoljen, da Lizbonska pogodba omogoča učinkovitejše oblikovanje zunanjih odnosov EU ob intenzivnejšem vključevanju ciljev na področju človekovih pravic in razvojnih ciljev;

| 57. | pozdravlja zagotovilo Komisije, da bo skupaj z visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki je tudi podpredsednica Komisije, poskrbela za usklajenost med zunanjimi odnosi in zunanjo razsežnostjo pravosodja in notranjih zadev ter razvojnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja zagotovilo Komisije, da bo skupaj z visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki je tudi podpredsednica Komisije, poskrbela za usklajenost med zunanjimi odnosi in zunanjo razsežnostjo pravosodja in notranjih zadev ter razvojnim sodelovanjem;

| 58. | z zadovoljstvom ugotavlja, da tudi akcijski načrt obravnava skupne interese v zvezi z zakonitim in nezakonitim preseljevanjem (priseljevanje, azil in sodelovanje na področju varovanja meja) ter upošteva boj proti terorizmu in kriminalu, geografsko pogojeno določanje prednostnih nalog pri posameznih temah, okvirne pogoje za izmenjavo informacij, jamstva za varstvo temeljnih in človekovih pravic, preglednost in prost dostop do informacij ter varstvo podatkov in s tem povezana pravna jamstva za državljane Unije in pripadnike tretjih držav; |
| --- | --- |

58.

z zadovoljstvom ugotavlja, da tudi akcijski načrt obravnava skupne interese v zvezi z zakonitim in nezakonitim preseljevanjem (priseljevanje, azil in sodelovanje na področju varovanja meja) ter upošteva boj proti terorizmu in kriminalu, geografsko pogojeno določanje prednostnih nalog pri posameznih temah, okvirne pogoje za izmenjavo informacij, jamstva za varstvo temeljnih in človekovih pravic, preglednost in prost dostop do informacij ter varstvo podatkov in s tem povezana pravna jamstva za državljane Unije in pripadnike tretjih držav;

| 59. | predlaga, da se v razpravo o temah, povezanih z zunanjo razsežnostjo območja svobode, varnosti in pravice, vključijo Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti, platforme vzhodnega partnerstva in druge tovrstne mreže; |
| --- | --- |

59.

predlaga, da se v razpravo o temah, povezanih z zunanjo razsežnostjo območja svobode, varnosti in pravice, vključijo Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti, platforme vzhodnega partnerstva in druge tovrstne mreže;

| 60. | meni, da je nujno uporabiti ter okrepiti velik potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri čezmejnem sodelovanju na področju območja svobode, varnosti in pravice, še posebej pri vprašanjih vključevanja priseljencev in prosilcev za azil; |
| --- | --- |

60.

meni, da je nujno uporabiti ter okrepiti velik potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri čezmejnem sodelovanju na področju območja svobode, varnosti in pravice, še posebej pri vprašanjih vključevanja priseljencev in prosilcev za azil;

| 61. | meni, da je tudi na tem področju potrebno redno ocenjevanje, da se zagotovi učinkovito in usklajeno izvajanje ukrepov te nove zunanje politike EU. |
| --- | --- |

61.

meni, da je tudi na tem področju potrebno redno ocenjevanje, da se zagotovi učinkovito in usklajeno izvajanje ukrepov te nove zunanje politike EU.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/54

---

Mnenje Odbora regij – Izvajanje pobude za vzhodno partnerstvo v Belorusiji in razvoj sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Belorusiji in EU

2011/C 42/11

ODBOR REGIJ

| — | priporoča EU, naj goji vsestranski, odprt in strukturiran dialog z beloruskimi oblastmi, opozicijskimi gibanji in civilno družbo ter Belorusiji sporoči, da je še vedno mogoča ratifikacija sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter učinkovita uporaba vseh evropskih instrumentov sosedstva in partnerstva ter izkoriščanje njihovih ekonomskih prednosti, če je vlada v zameno pripravljena na resnične spremembe, če bo spoštovala pravno državo in človekove pravice ter če bo izvedla reforme za krepitev regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

priporoča EU, naj goji vsestranski, odprt in strukturiran dialog z beloruskimi oblastmi, opozicijskimi gibanji in civilno družbo ter Belorusiji sporoči, da je še vedno mogoča ratifikacija sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter učinkovita uporaba vseh evropskih instrumentov sosedstva in partnerstva ter izkoriščanje njihovih ekonomskih prednosti, če je vlada v zameno pripravljena na resnične spremembe, če bo spoštovala pravno državo in človekove pravice ter če bo izvedla reforme za krepitev regionalnih in lokalnih oblasti;

| — | se zavzema za nadaljevanje in razširitev obstoječih forumov teritorialnega sodelovanja z Belorusijo, med drugim prek ustreznih programov INTERREG na mejnih območjih EU, in spodbuja tamkajšnje lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije k nadaljnjim projektom za vzdrževanje stikov prek meja in za bolj prepustne meje; |
| --- | --- |

—

se zavzema za nadaljevanje in razširitev obstoječih forumov teritorialnega sodelovanja z Belorusijo, med drugim prek ustreznih programov INTERREG na mejnih območjih EU, in spodbuja tamkajšnje lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije k nadaljnjim projektom za vzdrževanje stikov prek meja in za bolj prepustne meje;

| — | močno poziva belorusko vlado, naj v belorusko delegacijo parlamentarne skupščine EURONEST vključi tudi predstavnike opozicije; |
| --- | --- |

—

močno poziva belorusko vlado, naj v belorusko delegacijo parlamentarne skupščine EURONEST vključi tudi predstavnike opozicije;

| — | predstavnike beloruskih lokalnih in regionalnih oblasti ter demokratičnih nevladnih organizacij vabi, naj kot opazovalci sodelujejo v skupščinah lokalnih in regionalnih oblasti držav EU, da bi spodbudili nadaljnje projekte partnerskega sodelovanja in pospešili medosebne stike; |
| --- | --- |

—

predstavnike beloruskih lokalnih in regionalnih oblasti ter demokratičnih nevladnih organizacij vabi, naj kot opazovalci sodelujejo v skupščinah lokalnih in regionalnih oblasti držav EU, da bi spodbudili nadaljnje projekte partnerskega sodelovanja in pospešili medosebne stike;

| — | priporoča še močnejšo oporo na uveljavljene platforme za izmenjavo mnenj, npr. forum civilne družbe ali forum v Minsku pri podružnici Mednarodnega združenja za izobraževanje in srečevanje iz Dortmunda (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund, IBB Johannes Rau), ter sistematično poglobitev in institucionalizacijo dialoga med uradnimi predstavniki Belorusije, opozicije, nevladnih organizacij in medijev. |
| --- | --- |

—

priporoča še močnejšo oporo na uveljavljene platforme za izmenjavo mnenj, npr. forum civilne družbe ali forum v Minsku pri podružnici Mednarodnega združenja za izobraževanje in srečevanje iz Dortmunda (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund, IBB Johannes Rau), ter sistematično poglobitev in institucionalizacijo dialoga med uradnimi predstavniki Belorusije, opozicije, nevladnih organizacij in medijev.

| Poročevalec | : | Werner Heinrich Jostmeier (DE/EPP), poslanec deželnega parlamenta Severnega Porenja - Vestfalije |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Werner Heinrich Jostmeier (DE/EPP), poslanec deželnega parlamenta Severnega Porenja - Vestfalije

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | opozarja na pomen Belorusije, njene zgodovine, kulturne identitete in kulturne dediščine. Ravno zaradi teh dejavnikov je Belorusija ključna država za celoten razvoj vzhodne Evrope in most med vzhodom in zahodom za nadaljnje sodelovanje Evropske unije z državami nekdanje Sovjetske zveze. Tako ima sodelovanje Belorusije v vzhodnem partnerstvu za države članice EU zelo velik strateški, gospodarski in kulturni pomen; |
| --- | --- |

1.

opozarja na pomen Belorusije, njene zgodovine, kulturne identitete in kulturne dediščine. Ravno zaradi teh dejavnikov je Belorusija ključna država za celoten razvoj vzhodne Evrope in most med vzhodom in zahodom za nadaljnje sodelovanje Evropske unije z državami nekdanje Sovjetske zveze. Tako ima sodelovanje Belorusije v vzhodnem partnerstvu za države članice EU zelo velik strateški, gospodarski in kulturni pomen;

| 2. | hkrati priznava, da je treba pri približevanju Belorusije k EU upoštevati zgodovinski in kulturni razvoj s skrbno izbiro in uporabo instrumentov EU za demokratizacijo in modernizacijo enot regionalne in lokalne samouprave; |
| --- | --- |

2.

hkrati priznava, da je treba pri približevanju Belorusije k EU upoštevati zgodovinski in kulturni razvoj s skrbno izbiro in uporabo instrumentov EU za demokratizacijo in modernizacijo enot regionalne in lokalne samouprave;

| 3. | opozarja, da je treba napredek vzhodnega partnerstva v vseh sodelujočih državah vzhodnega partnerstva ocenjevati diferencirano in posamezno, zlasti zato, ker ni splošno veljavne formule za demokratizacijo držav, zlasti ne za nekdanje komunistične države vzhodne Evrope, ki so imele v preteklosti le malo izkušenj s pravno državo, socialno mobilnostjo in svobodami tržnega gospodarstva. Odbor regij razume, da ima vsaka država svojo zgodovino in se ji zato lahko dopusti lastna hitrost kulturnega, družbenega in gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je treba napredek vzhodnega partnerstva v vseh sodelujočih državah vzhodnega partnerstva ocenjevati diferencirano in posamezno, zlasti zato, ker ni splošno veljavne formule za demokratizacijo držav, zlasti ne za nekdanje komunistične države vzhodne Evrope, ki so imele v preteklosti le malo izkušenj s pravno državo, socialno mobilnostjo in svobodami tržnega gospodarstva. Odbor regij razume, da ima vsaka država svojo zgodovino in se ji zato lahko dopusti lastna hitrost kulturnega, družbenega in gospodarskega razvoja;

| 4. | hkrati poudarja, da se država, kot je Belorusija, ki kaže zanimanje za sodelovanje pri vzhodnem partnerstvu ter za normalizacijo odnosov z Evropsko unijo in Svetom Evrope, mora biti tudi pripravljena izreči za univerzalne človekove pravice in ukinitev smrtne kazni ter zato biti pripravljena stopiti na pot resničnih reform in jih tudi izvajati, na primer z večjo udeležbo pri projektih tesnega sodelovanja, z navezavo partnerstev med mesti in forumi za razpravo z organizacijami civilne družbe in s krepitvijo medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, zlasti s sosednjimi državami Poljsko, Litvo in Latvijo. To je še posebej potrebno zato, ker bo Evropska komisija oktobra 2010 na novo ocenila stanje odnosov z Belorusijo in morda sprejela pomembne sklepe o prihodnjem sodelovanju in nadaljnji udeležbi te države v vzhodnem partnerstvu; |
| --- | --- |

4.

hkrati poudarja, da se država, kot je Belorusija, ki kaže zanimanje za sodelovanje pri vzhodnem partnerstvu ter za normalizacijo odnosov z Evropsko unijo in Svetom Evrope, mora biti tudi pripravljena izreči za univerzalne človekove pravice in ukinitev smrtne kazni ter zato biti pripravljena stopiti na pot resničnih reform in jih tudi izvajati, na primer z večjo udeležbo pri projektih tesnega sodelovanja, z navezavo partnerstev med mesti in forumi za razpravo z organizacijami civilne družbe in s krepitvijo medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, zlasti s sosednjimi državami Poljsko, Litvo in Latvijo. To je še posebej potrebno zato, ker bo Evropska komisija oktobra 2010 na novo ocenila stanje odnosov z Belorusijo in morda sprejela pomembne sklepe o prihodnjem sodelovanju in nadaljnji udeležbi te države v vzhodnem partnerstvu;

| 5. | opozarja, da je pri tem Odbor regij kot institucija regionalnih in lokalnih oblasti, ki je blizu državljanom, resnični partner Belorusije za nadaljnje sodelovanje v okviru vzhodnega partnerstva. Nastale raznolike stike bi lahko izvrstno uporabili za sporazumevanje z Belorusijo, da se „od spodaj navzgor“ prispeva k demokratizaciji in izboljšanju položaja ljudi v Belorusiji. |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je pri tem Odbor regij kot institucija regionalnih in lokalnih oblasti, ki je blizu državljanom, resnični partner Belorusije za nadaljnje sodelovanje v okviru vzhodnega partnerstva. Nastale raznolike stike bi lahko izvrstno uporabili za sporazumevanje z Belorusijo, da se „od spodaj navzgor“ prispeva k demokratizaciji in izboljšanju položaja ljudi v Belorusiji.

Strateški izzivi sodelovanja med EU in Belorusijo ter pozivi beloruski vladi

ODBOR REGIJ

| 6. | opozarja, da Evropski parlament še ni mogel ratificirati dvostranskega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Belorusijo, sklenjenega leta 1995, zato ni formalne podlage za sodelovanje, saj dosedanja beloruska prizadevanja za to niso zadostovala. Belorusija je edina država, ki sodeluje v vzhodnem partnerstvu in ni polnopravna partnerica evropske sosedske politike ter ne izpolnjuje standardov Sveta Evrope in Evropske unije, med drugim v zvezi z moratorijem za smrtne obsodbe in usmrtitev. Zato se trenutno lahko uporabljajo le nekateri večstranski programi in instrumenti evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da Evropski parlament še ni mogel ratificirati dvostranskega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Belorusijo, sklenjenega leta 1995, zato ni formalne podlage za sodelovanje, saj dosedanja beloruska prizadevanja za to niso zadostovala. Belorusija je edina država, ki sodeluje v vzhodnem partnerstvu in ni polnopravna partnerica evropske sosedske politike ter ne izpolnjuje standardov Sveta Evrope in Evropske unije, med drugim v zvezi z moratorijem za smrtne obsodbe in usmrtitev. Zato se trenutno lahko uporabljajo le nekateri večstranski programi in instrumenti evropske sosedske politike;

| 7. | podpira sklep EU, da okrepi odnose z Belorusijo, zlasti s čezmejnim in medregionalnim sodelovanjem, in jo vključi v finančne instrumente evropske sosedske politike v okviru pobude vzhodnega partnerstva, pri tem pa – ob upoštevanju skorajšnje ponovne ocene sodelovanja EU z Belorusijo oktobra 2010 – pogojuje nadaljnje vključevanje z napredkom na področju demokratizacije, pravne države in razvoja civilne družbe; |
| --- | --- |

7.

podpira sklep EU, da okrepi odnose z Belorusijo, zlasti s čezmejnim in medregionalnim sodelovanjem, in jo vključi v finančne instrumente evropske sosedske politike v okviru pobude vzhodnega partnerstva, pri tem pa – ob upoštevanju skorajšnje ponovne ocene sodelovanja EU z Belorusijo oktobra 2010 – pogojuje nadaljnje vključevanje z napredkom na področju demokratizacije, pravne države in razvoja civilne družbe;

| 8. | izraža zadovoljstvo, da je Evropska komisija povabila OR, da prispeva k vzhodnemu partnerstvu, ter izraža pripravljenost in zavzetost regionalnih in lokalnih oblasti, da z vsemi razpoložljivimi sredstvi podprejo vzhodno partnerstvo in navezujejo tesnejše stike z Belorusijo; |
| --- | --- |

8.

izraža zadovoljstvo, da je Evropska komisija povabila OR, da prispeva k vzhodnemu partnerstvu, ter izraža pripravljenost in zavzetost regionalnih in lokalnih oblasti, da z vsemi razpoložljivimi sredstvi podprejo vzhodno partnerstvo in navezujejo tesnejše stike z Belorusijo;

| 9. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je beloruska vlada pred časom naredila prve korake za izboljšanje stanja človekovih pravic in pravne države, ko je na primer izpustila politične zapornike, privolila v odprtje predstavništva Evropske komisije v Minsku in dopustila forum civilne družbe, ki izrecno zagovarja demokratizacijo in krepitev civilne družbe v Belorusiji; |
| --- | --- |

9.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je beloruska vlada pred časom naredila prve korake za izboljšanje stanja človekovih pravic in pravne države, ko je na primer izpustila politične zapornike, privolila v odprtje predstavništva Evropske komisije v Minsku in dopustila forum civilne družbe, ki izrecno zagovarja demokratizacijo in krepitev civilne družbe v Belorusiji;

| 10. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je uporaba instrumentov evropske sosedske politike za spodbujanje demokracije in človekovih pravic ter akcijskih programov, kot sta TAIEX ali evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, prinesla prvo izboljšanje političnih razmer v Belorusiji; |
| --- | --- |

10.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je uporaba instrumentov evropske sosedske politike za spodbujanje demokracije in človekovih pravic ter akcijskih programov, kot sta TAIEX ali evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, prinesla prvo izboljšanje političnih razmer v Belorusiji;

| 11. | poleg tega pozdravlja sodelovanje Belorusije z Uradom za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE v zvezi z volilno zakonodajo in poziva Belorusijo, naj to sodelovanje nadaljuje tudi pri predsedniških volitvah konec leta 2010 oz. v začetku leta 2011, da bi zagotovila poštene in transparentne volitve. To pomeni tudi, da na volitvah dopusti prisotnost mednarodnih opazovalcev in jim omogoči dostop do vseh volilnih postopkov med pripravami na volitve in po njih; |
| --- | --- |

11.

poleg tega pozdravlja sodelovanje Belorusije z Uradom za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE v zvezi z volilno zakonodajo in poziva Belorusijo, naj to sodelovanje nadaljuje tudi pri predsedniških volitvah konec leta 2010 oz. v začetku leta 2011, da bi zagotovila poštene in transparentne volitve. To pomeni tudi, da na volitvah dopusti prisotnost mednarodnih opazovalcev in jim omogoči dostop do vseh volilnih postopkov med pripravami na volitve in po njih;

| 12. | želi spomniti na pomen spremljanj volitev v okviru Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, pri katerih je sodeloval OR, in priporoča, da se njune skupne delegacije tudi v prihodnje udeležijo spremljanja volitev lokalnih in regionalnih oblasti Belorusije; |
| --- | --- |

12.

želi spomniti na pomen spremljanj volitev v okviru Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, pri katerih je sodeloval OR, in priporoča, da se njune skupne delegacije tudi v prihodnje udeležijo spremljanja volitev lokalnih in regionalnih oblasti Belorusije;

| 13. | pozdravlja večinoma pozitiven razvoj odnosov med Belorusijo in drugimi državami vzhodnega partnerstva od začetka leta 2009 dalje. Diplomatske dejavnosti med Belorusijo, Ukrajino, Gruzijo in Azerbajdžanom nakazujejo samostojen, večstranski razvoj regionalnega sodelovanja držav na območju med Baltskim in Črnim morjem; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja večinoma pozitiven razvoj odnosov med Belorusijo in drugimi državami vzhodnega partnerstva od začetka leta 2009 dalje. Diplomatske dejavnosti med Belorusijo, Ukrajino, Gruzijo in Azerbajdžanom nakazujejo samostojen, večstranski razvoj regionalnega sodelovanja držav na območju med Baltskim in Črnim morjem;

| 14. | vendar z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da obstaja nevarnost, da bodo odnosi med EU in Belorusijo v prvi polovici leta 2010 ponovno začeli stagnirati zaradi spet pogostejšega kršenja človekovih pravic v Belorusiji, sistematične represije nad neodvisnimi nevladnimi organizacijami in razočaranja nad potekom lokalnih volitev, na katerih je bilo med približno 25 000 potrjenimi kandidati v vsej državi le dva odstotka kandidatov iz opozicije; |
| --- | --- |

14.

vendar z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da obstaja nevarnost, da bodo odnosi med EU in Belorusijo v prvi polovici leta 2010 ponovno začeli stagnirati zaradi spet pogostejšega kršenja človekovih pravic v Belorusiji, sistematične represije nad neodvisnimi nevladnimi organizacijami in razočaranja nad potekom lokalnih volitev, na katerih je bilo med približno 25 000 potrjenimi kandidati v vsej državi le dva odstotka kandidatov iz opozicije;

| 15. | hkrati izraža resno zaskrbljenost zaradi najnovejših poročil o kršenju svobode tiska in oviranju dela tujih predstavnikov medijev, omejevanju svobode etničnih manjšin v Belorusiji, izvršitvi dveh smrtnih obsodb marca, drugih restriktivnih ukrepih in programih proti opoziciji pred volilno kampanjo za lokalne volitve in nacionalni akciji beloruske tajne službe proti kampanji Povej resnico18. maja 2010, v kateri so bila preiskana številna stanovanja in pisarne pripadnikov opozicije. Odbor regij z vse večjo zaskrbljenostjo spremlja aktualne represivne ukrepe vlade za omejevanje svobode medijev, zlasti spleta, ki je izjemnega pomena za komuniciranje med opozicijskimi gibanji in ima pomembno vlogo tudi za prihodnje predsedniške volitve; |
| --- | --- |

15.

hkrati izraža resno zaskrbljenost zaradi najnovejših poročil o kršenju svobode tiska in oviranju dela tujih predstavnikov medijev, omejevanju svobode etničnih manjšin v Belorusiji, izvršitvi dveh smrtnih obsodb marca, drugih restriktivnih ukrepih in programih proti opoziciji pred volilno kampanjo za lokalne volitve in nacionalni akciji beloruske tajne službe proti kampanji Povej resnico18. maja 2010, v kateri so bila preiskana številna stanovanja in pisarne pripadnikov opozicije. Odbor regij z vse večjo zaskrbljenostjo spremlja aktualne represivne ukrepe vlade za omejevanje svobode medijev, zlasti spleta, ki je izjemnega pomena za komuniciranje med opozicijskimi gibanji in ima pomembno vlogo tudi za prihodnje predsedniške volitve;

| 16. | močno poziva belorusko vlado, naj se vrne na pot k demokratizaciji in nemudoma preneha z izrekanjem in izvajanjem smrtne kazni, kršenjem človekovih pravic, zastraševanjem skupin civilne družbe in omejevanjem, zapostavljanjem in diskriminacijo etničnih manjšin v Belorusiji v političnem, gospodarskem, socialnem in kulturnem smislu; |
| --- | --- |

16.

močno poziva belorusko vlado, naj se vrne na pot k demokratizaciji in nemudoma preneha z izrekanjem in izvajanjem smrtne kazni, kršenjem človekovih pravic, zastraševanjem skupin civilne družbe in omejevanjem, zapostavljanjem in diskriminacijo etničnih manjšin v Belorusiji v političnem, gospodarskem, socialnem in kulturnem smislu;

| 17. | močno poziva belorusko vodstvo, naj do naslednjih predsedniških volitev pokaže pomemben napredek na naslednjih področjih: dejanski moratorij na smrtno kazen, vsesplošna svoboda izražanja, zagotavljanje svobode združevanja in zbiranja, varstvo svobode veroizpovedi in zagotavljanje političnih pravic za opozicijska gibanja; |
| --- | --- |

17.

močno poziva belorusko vodstvo, naj do naslednjih predsedniških volitev pokaže pomemben napredek na naslednjih področjih: dejanski moratorij na smrtno kazen, vsesplošna svoboda izražanja, zagotavljanje svobode združevanja in zbiranja, varstvo svobode veroizpovedi in zagotavljanje političnih pravic za opozicijska gibanja;

| 18. | močno poziva belorusko vlado, naj v belorusko delegacijo parlamentarne skupščine EURONEST vključi tudi predstavnike opozicije; |
| --- | --- |

18.

močno poziva belorusko vlado, naj v belorusko delegacijo parlamentarne skupščine EURONEST vključi tudi predstavnike opozicije;

| 19. | ugotavlja, da so v Belorusiji v zvezi z regionalno in lokalno samoupravo potrebni obsežni ukrepi modernizacije






  — | za izvedbo decentralizacije na področju uprave in davkov, |
| --- | --- | --- |

19.

ugotavlja, da so v Belorusiji v zvezi z regionalno in lokalno samoupravo potrebni obsežni ukrepi modernizacije

—

za izvedbo decentralizacije na področju uprave in davkov,

| — | za odpravo asimetrične porazdelitve moči med močno centralno vlado in šibko lokalno oz. regionalno ravnjo pri delitvi financ in virov, |
| --- | --- |

—

za odpravo asimetrične porazdelitve moči med močno centralno vlado in šibko lokalno oz. regionalno ravnjo pri delitvi financ in virov,

| — | za ustvarjanje boljših strukturnih pogojev za javno-zasebna partnerstva za razvoj javnih storitev, |
| --- | --- |

—

za ustvarjanje boljših strukturnih pogojev za javno-zasebna partnerstva za razvoj javnih storitev,

| — | za okrepitev upravnih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

za okrepitev upravnih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti;

| 20. | je prepričan, da bi s tem prispevali k izboljšanju kakovosti življenja beloruskih državljanov. OR pri tem ponuja podporo za modernizacijo lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da bi s tem prispevali k izboljšanju kakovosti življenja beloruskih državljanov. OR pri tem ponuja podporo za modernizacijo lokalnih in regionalnih oblasti;

| 21. | močno opozarja, da bi ponovna zamrznitev odnosov med EU in Belorusijo negativno vplivala na vse večja prizadevanja civilne družbe in trenutno proevropsko naravnanost beloruskih državljanov; |
| --- | --- |

21.

močno opozarja, da bi ponovna zamrznitev odnosov med EU in Belorusijo negativno vplivala na vse večja prizadevanja civilne družbe in trenutno proevropsko naravnanost beloruskih državljanov;

| 22. | opozarja na pomen živahnih partnerstev med mesti v EU in Belorusiji, npr. med Minskom in Bonnom. Zaradi zelo bogatih izkušenj, stikov in mrež tvorijo partnerstva med mesti pomemben steber za nadaljnjo demokratizacijo Belorusije in približevanje države k EU. Oblasti in državljane spodbujajo k temu, da s svojimi prizadevanji in znanjem prispevajo k tovrstnemu partnerstvu; |
| --- | --- |

22.

opozarja na pomen živahnih partnerstev med mesti v EU in Belorusiji, npr. med Minskom in Bonnom. Zaradi zelo bogatih izkušenj, stikov in mrež tvorijo partnerstva med mesti pomemben steber za nadaljnjo demokratizacijo Belorusije in približevanje države k EU. Oblasti in državljane spodbujajo k temu, da s svojimi prizadevanji in znanjem prispevajo k tovrstnemu partnerstvu;

| 23. | v zvezi s krepitvijo regionalnega in čezmejnega sodelovanja opozarja na temeljni pogoj dobrih sosedskih odnosov z državami članicami Latvijo, Litvo in Poljsko, ki morajo biti prijateljski, vsem etničnim manjšinam v lastni državi pa je treba priznati ustrezno politično, gospodarsko, socialno in kulturno vlogo, da se lahko razvije dolgoročno stabilen odnos ob medsebojnem spoštovanju. |
| --- | --- |

23.

v zvezi s krepitvijo regionalnega in čezmejnega sodelovanja opozarja na temeljni pogoj dobrih sosedskih odnosov z državami članicami Latvijo, Litvo in Poljsko, ki morajo biti prijateljski, vsem etničnim manjšinam v lastni državi pa je treba priznati ustrezno politično, gospodarsko, socialno in kulturno vlogo, da se lahko razvije dolgoročno stabilen odnos ob medsebojnem spoštovanju.

Politična priporočila za nadaljnje sodelovanje

ODBOR REGIJ

| 24. | priporoča EU, naj goji vsestranski, odprt in strukturiran dialog z beloruskimi oblastmi, opozicijskimi gibanji in civilno družbo ter Belorusiji sporoči, da je še vedno mogoča ratifikacija sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter učinkovita uporaba vseh evropskih instrumentov sosedstva in partnerstva ter izkoriščanje njihovih ekonomskih prednosti, če je vlada v zameno pripravljena na resnične spremembe, če bo spoštovala pravno državo in človekove pravice ter če bo izvedla reforme za krepitev regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

24.

priporoča EU, naj goji vsestranski, odprt in strukturiran dialog z beloruskimi oblastmi, opozicijskimi gibanji in civilno družbo ter Belorusiji sporoči, da je še vedno mogoča ratifikacija sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter učinkovita uporaba vseh evropskih instrumentov sosedstva in partnerstva ter izkoriščanje njihovih ekonomskih prednosti, če je vlada v zameno pripravljena na resnične spremembe, če bo spoštovala pravno državo in človekove pravice ter če bo izvedla reforme za krepitev regionalnih in lokalnih oblasti;

| 25. | zato močno priporoča EU, naj v prihodnosti odobritev oz. izvajanje humanitarnih projektov pomoči in uporabo instrumentov financiranja še močneje poveže z napredkom pri spoštovanju človekovih pravic in dejanskim moratorijem na smrtno kazen v Belorusiji. Hkrati mora EU nadalje in intenzivneje namenjati veliko pozornost temu, da se podeljena sredstva uporabijo v prave namene ter prispevajo k humanitarnemu razvoju in razvoju pravne države v Belorusiji in ne h krepitvi avtoritarnih struktur in avtoritarnega režima v Minsku; |
| --- | --- |

25.

zato močno priporoča EU, naj v prihodnosti odobritev oz. izvajanje humanitarnih projektov pomoči in uporabo instrumentov financiranja še močneje poveže z napredkom pri spoštovanju človekovih pravic in dejanskim moratorijem na smrtno kazen v Belorusiji. Hkrati mora EU nadalje in intenzivneje namenjati veliko pozornost temu, da se podeljena sredstva uporabijo v prave namene ter prispevajo k humanitarnemu razvoju in razvoju pravne države v Belorusiji in ne h krepitvi avtoritarnih struktur in avtoritarnega režima v Minsku;

| 26. | svetuje EU, naj še naprej natančno spremlja razvoj notranjepolitičnih razmer v Belorusiji do izvedbe predsedniških volitev konec leta 2010 oz. v začetku leta 2011 in šele po njih sprejme sklepe o nadaljnjem sodelovanju in naj ne opravi ponovne ocene že jeseni 2010 (kot je to predvideno sedaj); |
| --- | --- |

26.

svetuje EU, naj še naprej natančno spremlja razvoj notranjepolitičnih razmer v Belorusiji do izvedbe predsedniških volitev konec leta 2010 oz. v začetku leta 2011 in šele po njih sprejme sklepe o nadaljnjem sodelovanju in naj ne opravi ponovne ocene že jeseni 2010 (kot je to predvideno sedaj);

| 27. | poziva Kongres lokalnih in regionalnih oblasti, naj spremlja, ali so priprave na volitve v Belorusiji in njihova izvedba v skladu s splošnimi pogoji Sveta Evrope; OR v ta namen izraža pripravljenost za nadaljevanje dosedanjega sodelovanja pri spremljanju volitev; |
| --- | --- |

27.

poziva Kongres lokalnih in regionalnih oblasti, naj spremlja, ali so priprave na volitve v Belorusiji in njihova izvedba v skladu s splošnimi pogoji Sveta Evrope; OR v ta namen izraža pripravljenost za nadaljevanje dosedanjega sodelovanja pri spremljanju volitev;

| 28. | svetuje EU, naj do začetka leta 2011 predloži ločeno vmesno poročilo o odnosih z Belorusijo od ponovne vzpostavitve stikov z Belorusijo oktobra 2008 ter samokritično oceni lastna prizadevanja v Belorusiji v preteklih 24 mesecih in se na podlagi tega odloči o nadaljnjem sodelovanju z demokratičnimi nevladnimi organizacijami iz Belorusije; |
| --- | --- |

28.

svetuje EU, naj do začetka leta 2011 predloži ločeno vmesno poročilo o odnosih z Belorusijo od ponovne vzpostavitve stikov z Belorusijo oktobra 2008 ter samokritično oceni lastna prizadevanja v Belorusiji v preteklih 24 mesecih in se na podlagi tega odloči o nadaljnjem sodelovanju z demokratičnimi nevladnimi organizacijami iz Belorusije;

| 29. | priporoča vsem evropskim institucijam, naj še naprej podpirajo demokratične akterje v Belorusiji in zlasti okrepijo stike z lokalnimi in regionalnimi oblastmi kot protiutež koncentraciji moči v Minsku. Cilj bi morala biti aktivna vključitev odprtih in demokratično usmerjenih ustvarjalcev javnega menja, zlasti na lokalni ravni in v regijah, ki mejijo na države članice EU, v pogovore o sodelovanju, da bi tako pozitivno vplivali na notranjepolitični razvoj v Belorusiji „od spodaj navzgor“; |
| --- | --- |

29.

priporoča vsem evropskim institucijam, naj še naprej podpirajo demokratične akterje v Belorusiji in zlasti okrepijo stike z lokalnimi in regionalnimi oblastmi kot protiutež koncentraciji moči v Minsku. Cilj bi morala biti aktivna vključitev odprtih in demokratično usmerjenih ustvarjalcev javnega menja, zlasti na lokalni ravni in v regijah, ki mejijo na države članice EU, v pogovore o sodelovanju, da bi tako pozitivno vplivali na notranjepolitični razvoj v Belorusiji „od spodaj navzgor“;

| 30. | priporoča še močnejšo oporo na uveljavljene platforme za izmenjavo mnenj, npr. forum civilne družbe ali forum v Minsku pri podružnici Mednarodnega združenja za izobraževanje in srečevanje iz Dortmunda (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund, IBB Johannes Rau), ter sistematično poglobitev in institucionalizacijo dialoga med uradnimi predstavniki Belorusije, opozicije, nevladnih organizacij in medijev; |
| --- | --- |

30.

priporoča še močnejšo oporo na uveljavljene platforme za izmenjavo mnenj, npr. forum civilne družbe ali forum v Minsku pri podružnici Mednarodnega združenja za izobraževanje in srečevanje iz Dortmunda (Internationales Bildungs- und Begegnungswerk Dortmund, IBB Johannes Rau), ter sistematično poglobitev in institucionalizacijo dialoga med uradnimi predstavniki Belorusije, opozicije, nevladnih organizacij in medijev;

| 31. | svetuje, naj bo pri nadaljnji vsebinski pripravi dialoga z gibanji, ki so naklonjeni demokraciji, in opozicijskimi strankami v Belorusiji v središču tema svobode medijev in tiska: od pozne jeseni 2009 je beloruska vlada sprejela različne ukrepe za oviranje dela domačih in tujih novinarjev ter za nadzor spleta, ki otežujejo neodvisno in svobodno poročanje ter delovanje opozicijskih gibanj. Svoboda poročanja bo zlasti pomembna med predsedniško volilno kampanjo konec leta 2010. OR lahko pomembno prispeva k spodbujanju demokratičnega dialoga z Belorusijo, tako da pozove vse organe v regiji, da uporabljajo zlasti tehnologije in možnosti novih medijev (med drugim so to YouTube, blogi, Twitter in drugi instrumenti družabnih omrežij) ter tako olajšajo delo opozicijskih gibanj; |
| --- | --- |

31.

svetuje, naj bo pri nadaljnji vsebinski pripravi dialoga z gibanji, ki so naklonjeni demokraciji, in opozicijskimi strankami v Belorusiji v središču tema svobode medijev in tiska: od pozne jeseni 2009 je beloruska vlada sprejela različne ukrepe za oviranje dela domačih in tujih novinarjev ter za nadzor spleta, ki otežujejo neodvisno in svobodno poročanje ter delovanje opozicijskih gibanj. Svoboda poročanja bo zlasti pomembna med predsedniško volilno kampanjo konec leta 2010. OR lahko pomembno prispeva k spodbujanju demokratičnega dialoga z Belorusijo, tako da pozove vse organe v regiji, da uporabljajo zlasti tehnologije in možnosti novih medijev (med drugim so to YouTube, blogi, Twitter in drugi instrumenti družabnih omrežij) ter tako olajšajo delo opozicijskih gibanj;

| 32. | v skladu z instrumenti vzhodnega partnerstva poziva beloruske nacionalne oblasti k odprtemu in sistematičnemu dialogu o decentralizaciji oz. krepitvi regionalnih in lokalnih oblasti v političnem sistemu Belorusije ter v zvezi s tem navaja naslednja področja:






  — | dobro upravljanje in zmanjšanje birokracije; |
| --- | --- | --- |

32.

v skladu z instrumenti vzhodnega partnerstva poziva beloruske nacionalne oblasti k odprtemu in sistematičnemu dialogu o decentralizaciji oz. krepitvi regionalnih in lokalnih oblasti v političnem sistemu Belorusije ter v zvezi s tem navaja naslednja področja:

—

dobro upravljanje in zmanjšanje birokracije;

| — | trajnostni socialni in gospodarski razvoj ter kohezijska politika; |
| --- | --- |

—

trajnostni socialni in gospodarski razvoj ter kohezijska politika;

| — | vprašanja v zvezi z obmejnim prometom; |
| --- | --- |

—

vprašanja v zvezi z obmejnim prometom;

| — | varstvo okolja; |
| --- | --- |

—

varstvo okolja;

| — | kulturne dejavnosti; |
| --- | --- |

—

kulturne dejavnosti;

| — | boljši okvirni pogoji za mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

—

boljši okvirni pogoji za mala in srednje velika podjetja;

| — | medčloveški stiki (izmenjava med mladimi in partnerstva mest); |
| --- | --- |

—

medčloveški stiki (izmenjava med mladimi in partnerstva mest);

| 33. | predstavnike beloruskih lokalnih in regionalnih oblasti ter demokratičnih nevladnih organizacij vabi, naj kot opazovalci sodelujejo v skupščinah lokalnih in regionalnih oblasti držav EU, da bi spodbudili nadaljnje projekte partnerskega sodelovanja in pospešili medosebne stike; |
| --- | --- |

33.

predstavnike beloruskih lokalnih in regionalnih oblasti ter demokratičnih nevladnih organizacij vabi, naj kot opazovalci sodelujejo v skupščinah lokalnih in regionalnih oblasti držav EU, da bi spodbudili nadaljnje projekte partnerskega sodelovanja in pospešili medosebne stike;

| 34. | se zavzema za nadaljevanje in razširitev obstoječih forumov teritorialnega sodelovanja z Belorusijo, med drugim prek ustreznih programov INTERREG na mejnih območjih EU, in spodbuja tamkajšnje lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije k nadaljnjim projektom za vzdrževanje stikov prek meja in za bolj prepustne meje; |
| --- | --- |

34.

se zavzema za nadaljevanje in razširitev obstoječih forumov teritorialnega sodelovanja z Belorusijo, med drugim prek ustreznih programov INTERREG na mejnih območjih EU, in spodbuja tamkajšnje lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije k nadaljnjim projektom za vzdrževanje stikov prek meja in za bolj prepustne meje;

| 35. | spodbuja zlasti obmejne regije v državah članicah EU Poljski, Litvi in Latviji k nadaljnji krepitvi čezmejnega sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Belorusiji, npr. na naslednjih področjih:






  — | obmejni promet, carina, spodbujanje mobilnosti (poenostavitev vizumskega postopka), ki bi olajšalo potovanja v tujino in poenostavilo srečevanje ljudi iz Belorusije in držav EU, ki mejijo nanjo; |
| --- | --- | --- |

35.

spodbuja zlasti obmejne regije v državah članicah EU Poljski, Litvi in Latviji k nadaljnji krepitvi čezmejnega sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Belorusiji, npr. na naslednjih področjih:

—

obmejni promet, carina, spodbujanje mobilnosti (poenostavitev vizumskega postopka), ki bi olajšalo potovanja v tujino in poenostavilo srečevanje ljudi iz Belorusije in držav EU, ki mejijo nanjo;

| — | migracije, ukrepi proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

—

migracije, ukrepi proti organiziranemu kriminalu;

| — | vprašanja čezmejnega varovanja okolja; |
| --- | --- |

—

vprašanja čezmejnega varovanja okolja;

| — | spodbujanje gospodarstva in olajšanje čezmejne trgovine; |
| --- | --- |

—

spodbujanje gospodarstva in olajšanje čezmejne trgovine;

| — | podpora poklicnemu izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

—

podpora poklicnemu izobraževanju in usposabljanju;

| — | skupna kulturna srečanja, npr. koncerti, umetnostne razstave in prireditve za izboljšanje skupne kulture zgodovinskega spomina, da bi tako presegli posledice vojne za medčloveške odnose; |
| --- | --- |

—

skupna kulturna srečanja, npr. koncerti, umetnostne razstave in prireditve za izboljšanje skupne kulture zgodovinskega spomina, da bi tako presegli posledice vojne za medčloveške odnose;

| 36. | se zavzema za to, da se nadalje uporabljajo instrumenti skupne sosedske politike za krepitev čezmejnih izmenjav učencev, študentov in učiteljev (ERASMUS, TEMPUS), da bi izboljšali razumevanje med državljani Belorusije in državami članicami EU ter tako širili evropsko idejo in v Belorusiji krepili ozaveščanje o aktivni udeležbi državljanov. |
| --- | --- |

36.

se zavzema za to, da se nadalje uporabljajo instrumenti skupne sosedske politike za krepitev čezmejnih izmenjav učencev, študentov in učiteljev (ERASMUS, TEMPUS), da bi izboljšali razumevanje med državljani Belorusije in državami članicami EU ter tako širili evropsko idejo in v Belorusiji krepili ozaveščanje o aktivni udeležbi državljanov.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/59

---

Mnenje Odbora regij – Izvajanje pobude vzhodnega partnerstva v Armeniji in razvoj sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Armeniji in EU

2011/C 42/12

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je treba sedanji položaj Armenije in njen politični razvoj razumeti v povezavi z njeno versko dediščino in burno zgodovino, za katero so značilni nenehni tuji vpadi in travmatični genocid nad Armenci v začetku 20. stoletja; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba sedanji položaj Armenije in njen politični razvoj razumeti v povezavi z njeno versko dediščino in burno zgodovino, za katero so značilni nenehni tuji vpadi in travmatični genocid nad Armenci v začetku 20. stoletja;

| — | pozdravlja, da so bile maja 2009 izvedene prve volitve župana mesta Erevana, vendar ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje volilnega vedenja. Pozdravlja, da je prestolnica po spremembi ustave iz leta 2005 dobila nov status in lastno zakonodajo. Po začetku veljavnosti ustave je zdaj na dnevnem redu konsolidacija oziroma združitev preostalih lokalnih in regionalnih skupnosti. V zvezi s tem OR izraža zaskrbljenost, da je bil o tem – enako kot o najpomembnejšem, tj. o razširitvi pristojnosti vodij lokalnih in regionalnih oblasti – sporazum sicer že dosežen, vendar se še ne izvaja; |
| --- | --- |

—

pozdravlja, da so bile maja 2009 izvedene prve volitve župana mesta Erevana, vendar ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje volilnega vedenja. Pozdravlja, da je prestolnica po spremembi ustave iz leta 2005 dobila nov status in lastno zakonodajo. Po začetku veljavnosti ustave je zdaj na dnevnem redu konsolidacija oziroma združitev preostalih lokalnih in regionalnih skupnosti. V zvezi s tem OR izraža zaskrbljenost, da je bil o tem – enako kot o najpomembnejšem, tj. o razširitvi pristojnosti vodij lokalnih in regionalnih oblasti – sporazum sicer že dosežen, vendar se še ne izvaja;

| — | priznava poseben napredek, ki ga je dosegla Armenija v odnosu do Evropske unije, zlasti s skupnim akcijskim načrtom Evropske unije in Armenije v okviru evropske sosedske politike, odprtjem delegacije EU leta 2008 in dejavnostjo svetovalne skupine EU od leta 2009; |
| --- | --- |

—

priznava poseben napredek, ki ga je dosegla Armenija v odnosu do Evropske unije, zlasti s skupnim akcijskim načrtom Evropske unije in Armenije v okviru evropske sosedske politike, odprtjem delegacije EU leta 2008 in dejavnostjo svetovalne skupine EU od leta 2009;

| — | meni, da je pomembno, da se z Armenijo kmalu začnejo pogajanja o sporazumu o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu. Znižanje carin in poenostavitev vizumskih predpisov imata otipljive učinke na medčloveške stike in razvoj odnosov na vseh področjih. |
| --- | --- |

—

meni, da je pomembno, da se z Armenijo kmalu začnejo pogajanja o sporazumu o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu. Znižanje carin in poenostavitev vizumskih predpisov imata otipljive učinke na medčloveške stike in razvoj odnosov na vseh področjih.

| Poročevalec | : | Teet Kallasvee (EE/EPP), član mestnega sveta Haapsaluja |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Teet Kallasvee (EE/EPP), član mestnega sveta Haapsaluja

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Politični vidiki in zgodovinsko ozadje

| 1. | poudarja, da je treba sedanji položaj Armenije in njen politični razvoj razumeti v povezavi z njeno versko dediščino in burno zgodovino, za katero so značilni nenehni tuji vpadi in travmatični genocid nad Armenci v začetku 20. stoletja; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba sedanji položaj Armenije in njen politični razvoj razumeti v povezavi z njeno versko dediščino in burno zgodovino, za katero so značilni nenehni tuji vpadi in travmatični genocid nad Armenci v začetku 20. stoletja;

| 2. | ugotavlja, da se je Armenija avgusta 1991 razglasila za suvereno državo, kar je potrdil septembra istega leta izvedeni referendum. Oktobra 1991 je prebivalstvo izvolilo predsednika; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se je Armenija avgusta 1991 razglasila za suvereno državo, kar je potrdil septembra istega leta izvedeni referendum. Oktobra 1991 je prebivalstvo izvolilo predsednika;

| 3. | ugotavlja, da spor zaradi Gorskega Karabaha kot tudi drugi obstoječi konflikti ustvarjajo veliko napetost v regiji. Odbor v zvezi s tem opozarja, da si predsedstvo skupine iz Minska, ki si v okviru OVSE od leta 1992 prizadeva za rešitev spora zaradi Gorskega Karabaha, od leta 1995 delijo ZDA, Francija in Rusija; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da spor zaradi Gorskega Karabaha kot tudi drugi obstoječi konflikti ustvarjajo veliko napetost v regiji. Odbor v zvezi s tem opozarja, da si predsedstvo skupine iz Minska, ki si v okviru OVSE od leta 1992 prizadeva za rešitev spora zaradi Gorskega Karabaha, od leta 1995 delijo ZDA, Francija in Rusija;

| 4. | pozdravlja pobudo Armenije, da nadaljuje s prizadevanji za brezpogojno normalizacijo odnosov s Turčijo. Armenija in Turčija sta oktobra 2009 s posredovanjem Švice, ki je imela podporo Evropske unije, ZDA in Rusije, vzpostavili diplomatske odnose. |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pobudo Armenije, da nadaljuje s prizadevanji za brezpogojno normalizacijo odnosov s Turčijo. Armenija in Turčija sta oktobra 2009 s posredovanjem Švice, ki je imela podporo Evropske unije, ZDA in Rusije, vzpostavili diplomatske odnose.

Vpliv kriznih območij na notranjo politiko

ODBOR REGIJ

| 5. | z obžalovanjem ugotavlja, da so spor v Gorskem Karabahu, težavni odnosi s Turčijo in Azerbajdžanom ter pretresi v mednarodnem političnem ozračju vtisnili svoj pečat tudi notranji politiki Armenije; |
| --- | --- |

5.

z obžalovanjem ugotavlja, da so spor v Gorskem Karabahu, težavni odnosi s Turčijo in Azerbajdžanom ter pretresi v mednarodnem političnem ozračju vtisnili svoj pečat tudi notranji politiki Armenije;

| 6. | ugotavlja, da se v konfliktu v Gorskem Karabahu nadaljuje status quo, in podpira trajna prizadevanja na visoki ravni v okviru skupine iz Minska za mirno rešitev spora; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se v konfliktu v Gorskem Karabahu nadaljuje status quo, in podpira trajna prizadevanja na visoki ravni v okviru skupine iz Minska za mirno rešitev spora;

| 7. | pozdravlja novo (leta 1995 sprejeto in leta 2005 spremenjeno) ustavo in drugo novo zakonodajo, vključno z volilno, ki sta ustvarili pogoje za zamenjavo postsovjetske avtoritarne zapuščine z demokratičnimi strukturami oblasti. Kljub temu je del prebivalstva še naprej nekoliko nezaupljiv do dosedanjih volilnih izidov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja novo (leta 1995 sprejeto in leta 2005 spremenjeno) ustavo in drugo novo zakonodajo, vključno z volilno, ki sta ustvarili pogoje za zamenjavo postsovjetske avtoritarne zapuščine z demokratičnimi strukturami oblasti. Kljub temu je del prebivalstva še naprej nekoliko nezaupljiv do dosedanjih volilnih izidov;

| 8. | obžaluje, da je proces ratifikacije sporazuma med Armenijo in Turčijo zaradi novih nesoglasij zastal; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da je proces ratifikacije sporazuma med Armenijo in Turčijo zaradi novih nesoglasij zastal;

| 9. | ugotavlja, da Ljudski svet Armenije in številni, leta 2009 ustanovljeni organi na nižjih ravneh mnogim aktivnim državljanom kot tudi nekaterim zunajparlamentarnim političnim silam in dobrodelnim organizacijam ponujajo priložnost za politično sodelovanje. Vprašanja, ki jih obravnava Ljudski svet Armenije, in pozneje oblikovana priporočila so zelo raznolika, pri čemer oblasti nekatera priporočila tudi upoštevajo, prav tako pa o njih poročajo mediji. Vendar Odbor meni, da ta posvetovalni organ ne more biti nadomestilo za instrumente resničnega demokratičnega sodelovanja. |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da Ljudski svet Armenije in številni, leta 2009 ustanovljeni organi na nižjih ravneh mnogim aktivnim državljanom kot tudi nekaterim zunajparlamentarnim političnim silam in dobrodelnim organizacijam ponujajo priložnost za politično sodelovanje. Vprašanja, ki jih obravnava Ljudski svet Armenije, in pozneje oblikovana priporočila so zelo raznolika, pri čemer oblasti nekatera priporočila tudi upoštevajo, prav tako pa o njih poročajo mediji. Vendar Odbor meni, da ta posvetovalni organ ne more biti nadomestilo za instrumente resničnega demokratičnega sodelovanja.

Lokalne in regionalne oblasti v Armeniji

ODBOR REGIJ

| 10. | ugotavlja, da po upravni in ozemeljski reformi iz leta 1996 Armenijo zdaj sestavlja 915 lokalnih oblasti (49 mestnih in 866 podeželskih). Mestni in občinski sveti, ki štejejo 5, 10 ali 15 članov (njihovi člani se po izročilu imenujejo „avagani“ – staroste, najstarejši), se volijo za obdobje treh let. Vlada imenuje načelnike („marzpet“) desetih podeželskih okrožij; vsi pripadajo vladajoči koaliciji; Odbor poudarja, da so te reforme pomembni koraki k oblikovanju večplastnega demokratičnega sistema v Armeniji, in zato armenske oblasti poziva, naj nadaljujejo s krepitvijo lokalnih in regionalnih ravni odločanja; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da po upravni in ozemeljski reformi iz leta 1996 Armenijo zdaj sestavlja 915 lokalnih oblasti (49 mestnih in 866 podeželskih). Mestni in občinski sveti, ki štejejo 5, 10 ali 15 članov (njihovi člani se po izročilu imenujejo „avagani“ – staroste, najstarejši), se volijo za obdobje treh let. Vlada imenuje načelnike („marzpet“) desetih podeželskih okrožij; vsi pripadajo vladajoči koaliciji; Odbor poudarja, da so te reforme pomembni koraki k oblikovanju večplastnega demokratičnega sistema v Armeniji, in zato armenske oblasti poziva, naj nadaljujejo s krepitvijo lokalnih in regionalnih ravni odločanja;

| 11. | pozdravlja, da so bile maja 2009 izvedene prve volitve župana mesta Erevana, vendar ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje volilnega vedenja. Pozdravlja, da je prestolnica po spremembi ustave iz leta 2005 dobila nov status in lastno zakonodajo. Po začetku veljavnosti ustave je zdaj na dnevnem redu konsolidacija oziroma združitev preostalih lokalnih in regionalnih skupnosti. V zvezi s tem OR izraža zaskrbljenost, da je bil o tem – enako kot o najpomembnejšem, tj. o razširitvi pristojnosti vodij lokalnih oblasti – sporazum sicer že dosežen, vendar se še ne izvaja. |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da so bile maja 2009 izvedene prve volitve župana mesta Erevana, vendar ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje volilnega vedenja. Pozdravlja, da je prestolnica po spremembi ustave iz leta 2005 dobila nov status in lastno zakonodajo. Po začetku veljavnosti ustave je zdaj na dnevnem redu konsolidacija oziroma združitev preostalih lokalnih in regionalnih skupnosti. V zvezi s tem OR izraža zaskrbljenost, da je bil o tem – enako kot o najpomembnejšem, tj. o razširitvi pristojnosti vodij lokalnih oblasti – sporazum sicer že dosežen, vendar se še ne izvaja.

Armenija in Evropska unija

ODBOR REGIJ

| 12. | ugotavlja, da je bil sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Armenijo podpisan leta 1996 in začel veljati leta 1999; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je bil sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Armenijo podpisan leta 1996 in začel veljati leta 1999;

| 13. | poudarja, da je Armenija vedno izražala zadovoljstvo s širitvijo Evropske unije proti vzhodu ter s svojo vključitvijo v evropsko sosedsko politiko junija 2004 in vzhodno partnerstvo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je Armenija vedno izražala zadovoljstvo s širitvijo Evropske unije proti vzhodu ter s svojo vključitvijo v evropsko sosedsko politiko junija 2004 in vzhodno partnerstvo;

| 14. | priznava poseben napredek, ki ga je dosegla Armenija v odnosu do Evropske unije, zlasti s skupnim akcijskim načrtom Evropske unije in Armenije v okviru evropske sosedske politike, odprtjem delegacije EU leta 2008 in dejavnostjo svetovalne skupine EU od leta 2009; |
| --- | --- |

14.

priznava poseben napredek, ki ga je dosegla Armenija v odnosu do Evropske unije, zlasti s skupnim akcijskim načrtom Evropske unije in Armenije v okviru evropske sosedske politike, odprtjem delegacije EU leta 2008 in dejavnostjo svetovalne skupine EU od leta 2009;

| 15. | pozdravlja, da je Svet zunanjih ministrov EU 10. maja 2010 določil okvir za pogajanja o sklenitvi dvostranskih pridružitvenih sporazumov med EU ter Armenijo, Azerbajdžanom in Gruzijo in da je v prvem krogu pogovorov o sporazumu, ki so potekala kmalu za tem, EU pokazala pripravljenost, da v podporo prvim načrtovanim reformam zagotovi 32 000 000 EUR v okviru programa celovitega vzpostavljanja institucij. |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da je Svet zunanjih ministrov EU 10. maja 2010 določil okvir za pogajanja o sklenitvi dvostranskih pridružitvenih sporazumov med EU ter Armenijo, Azerbajdžanom in Gruzijo in da je v prvem krogu pogovorov o sporazumu, ki so potekala kmalu za tem, EU pokazala pripravljenost, da v podporo prvim načrtovanim reformam zagotovi 32 000 000 EUR v okviru programa celovitega vzpostavljanja institucij.

Sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi Armenije in Evropsko unijo

ODBOR REGIJ

| 16. | izrecno podpira mobilnost študentov s pomočjo programov EU (Tempus, Erasmus Mundus), ki jo podpirajo tudi Armenci v tujini. K temu lahko pomembno prispevata ministrstvi za diasporo ter za šport in mladino; |
| --- | --- |

16.

izrecno podpira mobilnost študentov s pomočjo programov EU (Tempus, Erasmus Mundus), ki jo podpirajo tudi Armenci v tujini. K temu lahko pomembno prispevata ministrstvi za diasporo ter za šport in mladino;

| 17. | pozdravlja odločilen in hiter napredek v odnosih med EU in državami južnega Kavkaza, kar se odraža v začetku pogajanj o pridružitvenem sporazumu z Gruzijo, Azerbajdžanom in Armenijo, in sicer ne glede na širše politične spremembe v regiji; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja odločilen in hiter napredek v odnosih med EU in državami južnega Kavkaza, kar se odraža v začetku pogajanj o pridružitvenem sporazumu z Gruzijo, Azerbajdžanom in Armenijo, in sicer ne glede na širše politične spremembe v regiji;

| 18. | pozdravlja izjave, da so jih dali predstavniki EU v vseh treh glavnih mestih o prednostnih nalogah in pomembnih vprašanjih med pogajanji. Odbor predvideva, da bo lokalnim in regionalnim oblastem Armenije pri pripravi sporazuma dana pravica soodločanja pri vprašanjih, ki so v njihovem interesu; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja izjave, da so jih dali predstavniki EU v vseh treh glavnih mestih o prednostnih nalogah in pomembnih vprašanjih med pogajanji. Odbor predvideva, da bo lokalnim in regionalnim oblastem Armenije pri pripravi sporazuma dana pravica soodločanja pri vprašanjih, ki so v njihovem interesu;

| 19. | pričakuje, da se institucije in predstavniki EU, ki sodelujejo z Armenijo ali so dejavni v Armeniji, z vsemi močmi zavzemajo za to, da bi Armenijo približali EU in podpirali njen politični in gospodarski napredek. To vključuje tudi lažji dostop do EU; |
| --- | --- |

19.

pričakuje, da se institucije in predstavniki EU, ki sodelujejo z Armenijo ali so dejavni v Armeniji, z vsemi močmi zavzemajo za to, da bi Armenijo približali EU in podpirali njen politični in gospodarski napredek. To vključuje tudi lažji dostop do EU;

| 20. | meni, da je pomembno, da se z Armenijo kmalu začnejo pogajanja o sporazumu o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu. Znižanje carin in poenostavitev vizumskih predpisov imata otipljive učinke na medčloveške stike in razvoj odnosov na vseh področjih; |
| --- | --- |

20.

meni, da je pomembno, da se z Armenijo kmalu začnejo pogajanja o sporazumu o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu. Znižanje carin in poenostavitev vizumskih predpisov imata otipljive učinke na medčloveške stike in razvoj odnosov na vseh področjih;

| 21. | je prepričan, da imajo odnosi z Evropsko unijo, ki imajo vse bolj konkretne vsebine, ter vloga Evropske unije kot stabilizatorja in gonila družbenega razvoja določen vpliv in da se bi morali primerno odražati v medijih, vseh vrstah izobraževanja in šolskih učnih načrtih; |
| --- | --- |

21.

je prepričan, da imajo odnosi z Evropsko unijo, ki imajo vse bolj konkretne vsebine, ter vloga Evropske unije kot stabilizatorja in gonila družbenega razvoja določen vpliv in da se bi morali primerno odražati v medijih, vseh vrstah izobraževanja in šolskih učnih načrtih;

| 22. | poudarja, da so mednarodni strokovnjaki in opazovalci volitev večkrat doživljali težave, ko so skušali doseči, da bi armenske oblasti izpolnile dane obljube in udejanjile ustrezne zakone. Zato opozarja na potrebo po odprtem dialogu na ustreznih ravneh, da bi spodbudili medsebojno razumevanje in skupno reševanje problemov; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so mednarodni strokovnjaki in opazovalci volitev večkrat doživljali težave, ko so skušali doseči, da bi armenske oblasti izpolnile dane obljube in udejanjile ustrezne zakone. Zato opozarja na potrebo po odprtem dialogu na ustreznih ravneh, da bi spodbudili medsebojno razumevanje in skupno reševanje problemov;

| 23. | pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika EU za južni Kavkaz (julija 2003), s čimer je bil poudarjen pomen regionalnega sodelovanja med tremi državami južnega Kavkaza; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika EU za južni Kavkaz (julija 2003), s čimer je bil poudarjen pomen regionalnega sodelovanja med tremi državami južnega Kavkaza;

| 24. | ugotavlja, da je težnja po ignoriranju političnih nasprotnikov postala značilnost političnega življenja v Armeniji, in meni, da mora postati premagovanje tega vedenja tema stalnega dialoga in javne razprave. Medčloveške stike bi bilo treba v določeni meri začeti z razpravo o stikih med politiki, zlasti na lokalni ravni in z uporabo tam primernih oblik in možnosti, kot so mestni in občinski sveti, okrogle mize in spletni portali za mlade. Poleg tega so neposredni stiki med posamezniki ključnega pomena za spodbujanje demokratične kulture odprtega dialoga in jih je zato treba podpreti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je težnja po ignoriranju političnih nasprotnikov postala značilnost političnega življenja v Armeniji, in meni, da mora postati premagovanje tega vedenja tema stalnega dialoga in javne razprave. Medčloveške stike bi bilo treba v določeni meri začeti z razpravo o stikih med politiki, zlasti na lokalni ravni in z uporabo tam primernih oblik in možnosti, kot so mestni in občinski sveti, okrogle mize in spletni portali za mlade. Poleg tega so neposredni stiki med posamezniki ključnega pomena za spodbujanje demokratične kulture odprtega dialoga in jih je zato treba podpreti;

| 25. | spodbuja ženske tako na nacionalni kot na lokalni ravni k sodelovanju v javnih razpravah in h kandidiranju za pomembne položaje v družbi; |
| --- | --- |

25.

spodbuja ženske tako na nacionalni kot na lokalni ravni k sodelovanju v javnih razpravah in h kandidiranju za pomembne položaje v družbi;

| 26. | v zvezi s prihodnjimi volilnimi kampanjami poziva armenske oblasti, naj dokončajo revizijo volilne zakonodaje v teku, jo izboljšajo v duhu predlogov, ki so jih dale institucije EU, in zagotovijo, da bodo vse udeležene politične sile imele enak dostop do medijev; |
| --- | --- |

26.

v zvezi s prihodnjimi volilnimi kampanjami poziva armenske oblasti, naj dokončajo revizijo volilne zakonodaje v teku, jo izboljšajo v duhu predlogov, ki so jih dale institucije EU, in zagotovijo, da bodo vse udeležene politične sile imele enak dostop do medijev;

| 27. | poudarja potrebo po nenehnem posvečanju pozornosti človekovim pravicam in zlasti po obravnavi tistih vprašanj, s katerimi se ukvarjajo mednarodne organizacije za človekove pravice; |
| --- | --- |

27.

poudarja potrebo po nenehnem posvečanju pozornosti človekovim pravicam in zlasti po obravnavi tistih vprašanj, s katerimi se ukvarjajo mednarodne organizacije za človekove pravice;

| 28. | pozdravlja dejstvo, da je Svet Evrope začel z usposabljanjem strokovnjakov za človekove pravice za Armenijo v okviru projekta HELP-II, in sodelovanje armenskih organizacij pri dejavnostih organizacije Južnokavkaška mreža za človekove pravice (South Caucasus Network of Human Rights); |
| --- | --- |

28.

pozdravlja dejstvo, da je Svet Evrope začel z usposabljanjem strokovnjakov za človekove pravice za Armenijo v okviru projekta HELP-II, in sodelovanje armenskih organizacij pri dejavnostih organizacije Južnokavkaška mreža za človekove pravice (South Caucasus Network of Human Rights);

| 29. | poziva politične stranke, naj postavijo javni dialog in iskanje izvedljivih političnih rešitev za izzive, s katerimi se sooča armenska družba, nad težnjo po lastnem doseganju političnih točk. V tem procesu lahko, kjer je to mogoče, sodelujejo Armenci iz tujine in k razpravi prispevajo izkušnje tistih, ki so živeli v državah z dolgimi demokratičnimi tradicijami; |
| --- | --- |

29.

poziva politične stranke, naj postavijo javni dialog in iskanje izvedljivih političnih rešitev za izzive, s katerimi se sooča armenska družba, nad težnjo po lastnem doseganju političnih točk. V tem procesu lahko, kjer je to mogoče, sodelujejo Armenci iz tujine in k razpravi prispevajo izkušnje tistih, ki so živeli v državah z dolgimi demokratičnimi tradicijami;

| 30. | pozdravlja pobudo parlamentarne skupščine EURONEST in meni, da je – zlasti glede na prispevek opozicije – regionalno sodelovanje lokalnih oblasti na južnem Kavkazu, še zlasti pa sodelovanje občinskih uprav prestolnic Erevan, Tbilisi in Baku, vključno s posvetovanji, ki pri tem potekajo, plodno in zgledno; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja pobudo parlamentarne skupščine EURONEST in meni, da je – zlasti glede na prispevek opozicije – regionalno sodelovanje lokalnih oblasti na južnem Kavkazu, še zlasti pa sodelovanje občinskih uprav prestolnic Erevan, Tbilisi in Baku, vključno s posvetovanji, ki pri tem potekajo, plodno in zgledno;

| 31. | ponovno izraža zadovoljstvo, da je Odbor regij s sklepi v okviru vzhodnega partnerstva Evropske unije sodeloval v razpravah o demokraciji, odgovornem upravljanju in stabilnosti ter o medčloveških stikih. Odbor obenem poudarja svojo pripravljenost za sodelovanje v obeh drugih delih platforme, ki se nanašata na lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

31.

ponovno izraža zadovoljstvo, da je Odbor regij s sklepi v okviru vzhodnega partnerstva Evropske unije sodeloval v razpravah o demokraciji, odgovornem upravljanju in stabilnosti ter o medčloveških stikih. Odbor obenem poudarja svojo pripravljenost za sodelovanje v obeh drugih delih platforme, ki se nanašata na lokalne in regionalne oblasti;

| 32. | opozarja na to, da sam prispeva k izvajanju vzhodnega partnerstva med drugim s sodelovanjem pri platformah 1 in 4 ter pripravo mnenj o lokalni in regionalni razsežnosti v vsaki od šestih držav, prav tako pa namerava redno organizirati konferenco regionalnih in lokalnih oblasti EU in držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

32.

opozarja na to, da sam prispeva k izvajanju vzhodnega partnerstva med drugim s sodelovanjem pri platformah 1 in 4 ter pripravo mnenj o lokalni in regionalni razsežnosti v vsaki od šestih držav, prav tako pa namerava redno organizirati konferenco regionalnih in lokalnih oblasti EU in držav vzhodnega partnerstva;

| 33. | ugotavlja, da je bil pristop Armenije k Evropski listini lokalne in regionalne samouprave v letu 2002 bistven korak na poti k tesnejšim stikom z lokalnimi in regionalnimi oblastmi Armenije, ki je vodil k spremembi volilnih zakonov ter k lokalnim volitvam v Erevanu (2009), ki so jih spremljali opazovalci Odbora regij, in volitvam župana v mestnem svetu; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je bil pristop Armenije k Evropski listini lokalne in regionalne samouprave v letu 2002 bistven korak na poti k tesnejšim stikom z lokalnimi in regionalnimi oblastmi Armenije, ki je vodil k spremembi volilnih zakonov ter k lokalnim volitvam v Erevanu (2009), ki so jih spremljali opazovalci Odbora regij, in volitvam župana v mestnem svetu;

| 34. | pozdravlja, da je reforma armenskih lokalnih in regionalnih oblasti vstopila v novo fazo in zlasti da imajo armenske oblasti pri tem možnost, da se opirajo na dvoletni načrt (2009–2011), ki so pripravili strokovnjaki LGI in CFOA (LGI: Local Government and Public Service Reform Initiative, pobuda za reformo lokalne uprave in javnih služb; CFOA: Communities Finance Officers Association of Armenia, zveza občinskih finančnih uradnikov Armenije); |
| --- | --- |

34.

pozdravlja, da je reforma armenskih lokalnih in regionalnih oblasti vstopila v novo fazo in zlasti da imajo armenske oblasti pri tem možnost, da se opirajo na dvoletni načrt (2009–2011), ki so pripravili strokovnjaki LGI in CFOA (LGI: Local Government and Public Service Reform Initiative, pobuda za reformo lokalne uprave in javnih služb; CFOA: Communities Finance Officers Association of Armenia, zveza občinskih finančnih uradnikov Armenije);

| 35. | omenja svojo ključno vlogo pri razširjanju izkušenj in najboljših praksami (vključno z instrumenti TAIEX in SIGMA) med lokalnimi in regionalnimi oblastmi partnerskih držav. Naša naloga je podpirati ustrezno opremljeno, bolje organizirano in bolj odgovorno lokalno in regionalno upravo, ki deluje učinkovito ob upoštevanju preglednosti in vključevanja; |
| --- | --- |

35.

omenja svojo ključno vlogo pri razširjanju izkušenj in najboljših praksami (vključno z instrumenti TAIEX in SIGMA) med lokalnimi in regionalnimi oblastmi partnerskih držav. Naša naloga je podpirati ustrezno opremljeno, bolje organizirano in bolj odgovorno lokalno in regionalno upravo, ki deluje učinkovito ob upoštevanju preglednosti in vključevanja;

| 36. | meni, da je treba novim pobudam, ki pojavijo v državah vzhodnega partnerstva in ki med prebivalstvom naletijo na podporo, nameniti pozornost, tako kot tudi druge evropske institucije namenjajo pozornost tej novi instituciji – Ljudskemu svetu Armenije –, ki deluje že dobro leto, ter dejavnosti njenih odborov in pododborov in njenemu vplivu na oblikovanje nekaterih odločitev na nacionalni in lokalni ravni. Izražanje zanimanja za neko institucijo, ki temelji na ljudskih izročilih, lahko ugled evropskih strokovnjakov samo izboljša; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba novim pobudam, ki pojavijo v državah vzhodnega partnerstva in ki med prebivalstvom naletijo na podporo, nameniti pozornost, tako kot tudi druge evropske institucije namenjajo pozornost tej novi instituciji – Ljudskemu svetu Armenije –, ki deluje že dobro leto, ter dejavnosti njenih odborov in pododborov in njenemu vplivu na oblikovanje nekaterih odločitev na nacionalni in lokalni ravni. Izražanje zanimanja za neko institucijo, ki temelji na ljudskih izročilih, lahko ugled evropskih strokovnjakov samo izboljša;

| 37. | meni, da je glede na številne pomembne reforme, pred katerimi je Armenija – med njimi reformo pristojnosti in financiranja lokalnih in regionalnih skupnosti –, bistvenega pomena, da armenske oblasti zagotovijo čim večjo transparentnost in čim večjo vključenost ljudi v procese reform. Pri tem je treba Armeniji pomagati tudi s povečanjem podpore iz tujih programov za svetovanje in financiranje, da bi presegla svojo zgodovino totalitarizma in planskega gospodarstva; |
| --- | --- |

37.

meni, da je glede na številne pomembne reforme, pred katerimi je Armenija – med njimi reformo pristojnosti in financiranja lokalnih in regionalnih skupnosti –, bistvenega pomena, da armenske oblasti zagotovijo čim večjo transparentnost in čim večjo vključenost ljudi v procese reform. Pri tem je treba Armeniji pomagati tudi s povečanjem podpore iz tujih programov za svetovanje in financiranje, da bi presegla svojo zgodovino totalitarizma in planskega gospodarstva;

| 38. | pozdravlja dejavno sodelovanje armenskih oblasti in predsednika pri uresničevanju programov, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni v okviru evropske sosedske politike in vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejavno sodelovanje armenskih oblasti in predsednika pri uresničevanju programov, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni v okviru evropske sosedske politike in vzhodnega partnerstva;

| 39. | pozdravlja dopolnitev zakona o občinskih dajatvah in utrditev sistema za vrednotenje dejavnosti vodij lokalnih oblasti v letu 2009; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja dopolnitev zakona o občinskih dajatvah in utrditev sistema za vrednotenje dejavnosti vodij lokalnih oblasti v letu 2009;

| 40. | poudarja, da je pri načrtovanju regionalnega razvoja – tudi v zvezi s problematičnimi regijami – lahko kot priročnik zelo uporabno poleti 2010 objavljeno poročilo CEMAT/COE National Report on Armenia; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je pri načrtovanju regionalnega razvoja – tudi v zvezi s problematičnimi regijami – lahko kot priročnik zelo uporabno poleti 2010 objavljeno poročilo CEMAT/COE National Report on Armenia;

| 41. | poudarja, da je med prihodnjimi reformami (zmanjšanje birokracije in varčevalni ukrepi) ena najpotrebnejših in obenem ena najteže izvedljivih konsolidacija lokalnih in regionalnih oblasti ter razjasnitev njihovega financiranja. Enako velja za reorganizacijo odnosov med prestolnico in drugimi lokalnimi oblastmi po uveljavitvi zakona o mestu Erevanu, kar bi po izkušnjah drugih držav utegnilo dokaj hitro vplivati na delovanje sosednjih lokalnih in regionalnih oblasti ter vlad; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je med prihodnjimi reformami (zmanjšanje birokracije in varčevalni ukrepi) ena najpotrebnejših in obenem ena najteže izvedljivih konsolidacija lokalnih in regionalnih oblasti ter razjasnitev njihovega financiranja. Enako velja za reorganizacijo odnosov med prestolnico in drugimi lokalnimi oblastmi po uveljavitvi zakona o mestu Erevanu, kar bi po izkušnjah drugih držav utegnilo dokaj hitro vplivati na delovanje sosednjih lokalnih in regionalnih oblasti ter vlad;

| 42. | meni, da bi bilo z ozirom na razvojno stanje političnega sistema za uspeh koristno, če bi v Armeniji povečali seznanjenost z že izvedeno konsolidacijo lokalnih oblasti v državah, ki so v preteklosti imele podobno usodo (npr. v Latviji). Enako velja za razširjanje izkušenj izvajalcev reform (seminarji, tematske konference), ki so dokazano uspešno preoblikovali odnose med prestolnico ter lokalnimi skupnostmi v drugih državah. Izmenjava izkušenj o nekaterih temah, zlasti med akterji s konkretnimi praktičnimi izkušnjami in predstavniki Armenije, bi morala najti trajno mesto v programih pomoči EU. Poleg upravnih problemov bi se to moralo nanašati tudi na načrtovanje izdatkov, izvajanje in poročanje o konkretnih programih in projektih (IFAD, OMP in drugi). V celoti vzeto je takšna dejavnost, ki je usmerjena k cilju in prinaša praktično korist, najboljša rešitev za spodbujanje medčloveških stikov; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi bilo z ozirom na razvojno stanje političnega sistema za uspeh koristno, če bi v Armeniji povečali seznanjenost z že izvedeno konsolidacijo lokalnih oblasti v državah, ki so v preteklosti imele podobno usodo (npr. v Latviji). Enako velja za razširjanje izkušenj izvajalcev reform (seminarji, tematske konference), ki so dokazano uspešno preoblikovali odnose med prestolnico ter lokalnimi skupnostmi v drugih državah. Izmenjava izkušenj o nekaterih temah, zlasti med akterji s konkretnimi praktičnimi izkušnjami in predstavniki Armenije, bi morala najti trajno mesto v programih pomoči EU. Poleg upravnih problemov bi se to moralo nanašati tudi na načrtovanje izdatkov, izvajanje in poročanje o konkretnih programih in projektih (IFAD, OMP in drugi). V celoti vzeto je takšna dejavnost, ki je usmerjena k cilju in prinaša praktično korist, najboljša rešitev za spodbujanje medčloveških stikov;

| 43. | pozdravlja, da je bilo okoljevarstvenim vprašanjem na lokalni ravni po zaslugi državnega akcijskega načrta (2008–2012) namenjene več pozornosti in vsebinske obravnave, in z zanimanjem pričakuje informacije o rezultatih konkretnih ukrepov. Varstvo okolja je povsod področje, prek katerega je mogoče sprožiti lokalne pobude in ki lahko bistveno prispeva k ukoreninjenju demokratičnega načina razmišljanja. Obenem velja opozoriti, da je regionalna okoljska listina (Regional Environmental Center) iz leta 2006 eden redkih dokumentov, ki so jih podpisali tako armenski kot tudi azerbajdžanski ministri; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja, da je bilo okoljevarstvenim vprašanjem na lokalni ravni po zaslugi državnega akcijskega načrta (2008–2012) namenjene več pozornosti in vsebinske obravnave, in z zanimanjem pričakuje informacije o rezultatih konkretnih ukrepov. Varstvo okolja je povsod področje, prek katerega je mogoče sprožiti lokalne pobude in ki lahko bistveno prispeva k ukoreninjenju demokratičnega načina razmišljanja. Obenem velja opozoriti, da je regionalna okoljska listina (Regional Environmental Center) iz leta 2006 eden redkih dokumentov, ki so jih podpisali tako armenski kot tudi azerbajdžanski ministri;

| 44. | pozdravlja, da oblasti in javnost v Armeniji spoznavajo resnost problematike korupcije in da je bilo sklenjeno, da se izobraževanje o korupciji in boju proti njej vključi v učne načrte šol. Najučinkoviteje se je mogoče s tem problemom spopasti s pomočjo transparentnosti, ustvarjanjem potrebnih pravnih določb in postopnim spreminjanjem tistih elementov kulture in mentalitete, ki omogočajo razcvet korupcije. To je mogoče doseči le v daljšem obdobju s pomočjo izobraževanja na različnih ravneh družbe; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja, da oblasti in javnost v Armeniji spoznavajo resnost problematike korupcije in da je bilo sklenjeno, da se izobraževanje o korupciji in boju proti njej vključi v učne načrte šol. Najučinkoviteje se je mogoče s tem problemom spopasti s pomočjo transparentnosti, ustvarjanjem potrebnih pravnih določb in postopnim spreminjanjem tistih elementov kulture in mentalitete, ki omogočajo razcvet korupcije. To je mogoče doseči le v daljšem obdobju s pomočjo izobraževanja na različnih ravneh družbe;

| 45. | meni, da morajo predstavniki EU pri svojih osebnih vtisih z obiskov v nekdanjih socialističnih državah upoštevati, da se je v razmerah sovjetskega totalitarizma izoblikovala navada nespoštovanja zakonov. Zato so novi in demokratični zakoni potrebni, vendar je treba nameniti pozornost izvajanju in uveljavljanju teh novih zakonov, saj se tako pomaga izobraziti tiste, ki jih zakonodaja zadeva, in pokazati, kaj pomenita zakonitost in pravna država. |
| --- | --- |

45.

meni, da morajo predstavniki EU pri svojih osebnih vtisih z obiskov v nekdanjih socialističnih državah upoštevati, da se je v razmerah sovjetskega totalitarizma izoblikovala navada nespoštovanja zakonov. Zato so novi in demokratični zakoni potrebni, vendar je treba nameniti pozornost izvajanju in uveljavljanju teh novih zakonov, saj se tako pomaga izobraziti tiste, ki jih zakonodaja zadeva, in pokazati, kaj pomenita zakonitost in pravna država.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 10.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/64

---

Mnenje Odbora regij – Lokalna in regionalna uprava v Ukrajini ter razvoj sodelovanja med Ukrajino in EU

2011/C 42/13

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da mnenje Lokalna in regionalna uprava v Ukrajini in razvoj sodelovanja med EU in Ukrajino (CdR 34/2007) ostaja aktualno, saj še vedno veljajo vsa politična priporočila, kljub temu pa mora del o odnosih med EU in Ukrajino zaradi razvoja v zadnjih nekaj letih odražati trenutno stanje; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da mnenje Lokalna in regionalna uprava v Ukrajini in razvoj sodelovanja med EU in Ukrajino (CdR 34/2007) ostaja aktualno, saj še vedno veljajo vsa politična priporočila, kljub temu pa mora del o odnosih med EU in Ukrajino zaradi razvoja v zadnjih nekaj letih odražati trenutno stanje;

| — | znova poudarja pomen programov čezmejnega sodelovanja in uporabo pristopa od spodaj navzgor, ki je potreben za iskanje in razvoj partnerstev ter za zagotavljanje razširjanja rezultatov med drugimi lokalnimi upravami v Ukrajini, kakor je poudarjeno v mnenju Močna evropska sosedska politika (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

—

znova poudarja pomen programov čezmejnega sodelovanja in uporabo pristopa od spodaj navzgor, ki je potreben za iskanje in razvoj partnerstev ter za zagotavljanje razširjanja rezultatov med drugimi lokalnimi upravami v Ukrajini, kakor je poudarjeno v mnenju Močna evropska sosedska politika (CdR 134/2008);

| — | želi opozoriti, da bi lahko Ukrajina kot prva med državami vzhodnega partnerstva zaključila pogajanja o pridružitvenem sporazumu in da vzhodno partnerstvo ponuja priložnost za krepitev odnosov med EU in Ukrajino; |
| --- | --- |

—

želi opozoriti, da bi lahko Ukrajina kot prva med državami vzhodnega partnerstva zaključila pogajanja o pridružitvenem sporazumu in da vzhodno partnerstvo ponuja priložnost za krepitev odnosov med EU in Ukrajino;

| — | pozdravlja dejstvo, da bosta Poljska in Ukrajina skupaj gostili zaključni turnir prvenstva UEFA Euro 2012, in poudarja priložnosti za regionalno sodelovanje v okviru tega dogodka. |
| --- | --- |

—

pozdravlja dejstvo, da bosta Poljska in Ukrajina skupaj gostili zaključni turnir prvenstva UEFA Euro 2012, in poudarja priložnosti za regionalno sodelovanje v okviru tega dogodka.

| Poročevalec | : | g. István Sértő-Radics (HU/ALDE), župan mesta Uszka |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

g. István Sértő-Radics (HU/ALDE), župan mesta Uszka

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da mnenje Lokalna in regionalna uprava v Ukrajini in razvoj sodelovanja med EU in Ukrajino (CdR 34/2007) ostaja aktualno, saj še vedno veljajo vsa politična priporočila, kljub temu pa mora del o odnosih med EU in Ukrajino zaradi razvoja v zadnjih nekaj letih odražati trenutno stanje; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da mnenje Lokalna in regionalna uprava v Ukrajini in razvoj sodelovanja med EU in Ukrajino (CdR 34/2007) ostaja aktualno, saj še vedno veljajo vsa politična priporočila, kljub temu pa mora del o odnosih med EU in Ukrajino zaradi razvoja v zadnjih nekaj letih odražati trenutno stanje;

| 2. | opozarja, da Ukrajina po dogodkih, ki so konec leta 2004 privedli do „oranžne revolucije“, izvaja načrt ambicioznih reform, katerih cilj je v državi uveljaviti demokracijo in tržno gospodarstvo ter se približati EU, vendar je razvoj reform še vedno negotov; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da Ukrajina po dogodkih, ki so konec leta 2004 privedli do „oranžne revolucije“, izvaja načrt ambicioznih reform, katerih cilj je v državi uveljaviti demokracijo in tržno gospodarstvo ter se približati EU, vendar je razvoj reform še vedno negotov;

| 3. | pozdravlja sprejetje pridružitvenega načrta EU-Ukrajina, katerega namen je pripraviti in olajšati izvajanje pridružitvenega sporazuma; v okviru sedanjih pogajanj o pridružitvenem sporazumu pozdravlja predlog za ustanovitev institucionalne platforme, ki bi olajšala posvetovanje z višjimi uradniki EU in Ukrajine, vendar obžaluje, da doslej še ni bilo določeno zagotavljanje enake ravni posvetovanja med mednarodnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi, vključenimi v sodelovanje; zato poziva Evropsko komisijo, naj za predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti v EU in Ukrajini vzpostavi podobno institucionalno platformo; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sprejetje pridružitvenega načrta EU-Ukrajina, katerega namen je pripraviti in olajšati izvajanje pridružitvenega sporazuma; v okviru sedanjih pogajanj o pridružitvenem sporazumu pozdravlja predlog za ustanovitev institucionalne platforme, ki bi olajšala posvetovanje z višjimi uradniki EU in Ukrajine, vendar obžaluje, da doslej še ni bilo določeno zagotavljanje enake ravni posvetovanja med mednarodnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi, vključenimi v sodelovanje; zato poziva Evropsko komisijo, naj za predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti v EU in Ukrajini vzpostavi podobno institucionalno platformo;

| 4. | priporoča, da ob praktični pomoči Evropske komisije ter v skladu s pridružitvenim načrtom, ki sta ga podpisali EU in Ukrajina, pripravi osnutek okvirnega sporazuma o sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi Ukrajine ter držav članic EU. Ta sporazum bi lahko bil podlaga za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU ter tovrstnimi oblastmi v Ukrajini; |
| --- | --- |

4.

priporoča, da ob praktični pomoči Evropske komisije ter v skladu s pridružitvenim načrtom, ki sta ga podpisali EU in Ukrajina, pripravi osnutek okvirnega sporazuma o sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi Ukrajine ter držav članic EU. Ta sporazum bi lahko bil podlaga za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU ter tovrstnimi oblastmi v Ukrajini;

| 5. | pozdravlja vse ustrezne ukrepe EU, ki prispevajo k razvoju Ukrajine in vzpostavitvi učinkovitih upravnih struktur, ter vse ustrezne pobude za podporo avtonomnega razvoja političnega in gospodarskega sodelovanja v državi. V zvezi s tem želi opozoriti na mnenje Sinergija Črnega morja – nova pobuda za regionalno sodelovanje (CdR 155/2007), hkrati pa na sodelovanje Ukrajine pri nastajanju črnomorske evroregije gleda kot na dober primer čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja vse ustrezne ukrepe EU, ki prispevajo k razvoju Ukrajine in vzpostavitvi učinkovitih upravnih struktur, ter vse ustrezne pobude za podporo avtonomnega razvoja političnega in gospodarskega sodelovanja v državi. V zvezi s tem želi opozoriti na mnenje Sinergija Črnega morja – nova pobuda za regionalno sodelovanje (CdR 155/2007), hkrati pa na sodelovanje Ukrajine pri nastajanju črnomorske evroregije gleda kot na dober primer čezmejnega sodelovanja;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da na podlagi sklepa Evropske komisije, sprejetega marca 2010, in na podlagi nacionalnega okvirnega programa finančna sredstva za Ukrajino v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–2010 vključujejo 494 milijonov EUR, namenjenih podpori glavnih političnih ciljev iz pridružitvenega načrta, in okvirna finančna sredstva v višini 470,1 milijona EUR, namenjena podpori dejavnostim sodelovanja v Ukrajini v obdobju 2011–2013. Poleg programov bilateralnega dodeljevanja sredstev Ukrajina v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva sodeluje tudi v štirih programih čezmejnega sodelovanja, iz katerih ji bo za programe v obdobju 2007–2013 dodeljenih 401,163 milijona EUR. Vendar pa Odbor regij poudarja, da je za preprečitev podvajanja dejavnosti ter zagotavljanje učinkovitosti in napredka pri programih čezmejnega sodelovanja med EU in Ukrajino pomembno uskladiti različne pobude in programe ter povezati obstoječe programe, projekte in instrumente Skupnosti; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da na podlagi sklepa Evropske komisije, sprejetega marca 2010, in na podlagi nacionalnega okvirnega programa finančna sredstva za Ukrajino v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–2010 vključujejo 494 milijonov EUR, namenjenih podpori glavnih političnih ciljev iz pridružitvenega načrta, in okvirna finančna sredstva v višini 470,1 milijona EUR, namenjena podpori dejavnostim sodelovanja v Ukrajini v obdobju 2011–2013. Poleg programov bilateralnega dodeljevanja sredstev Ukrajina v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva sodeluje tudi v štirih programih čezmejnega sodelovanja, iz katerih ji bo za programe v obdobju 2007–2013 dodeljenih 401,163 milijona EUR. Vendar pa Odbor regij poudarja, da je za preprečitev podvajanja dejavnosti ter zagotavljanje učinkovitosti in napredka pri programih čezmejnega sodelovanja med EU in Ukrajino pomembno uskladiti različne pobude in programe ter povezati obstoječe programe, projekte in instrumente Skupnosti;

| 7. | znova poudarja pomen programov čezmejnega sodelovanja in uporabo pristopa od spodaj navzgor, ki je potreben za iskanje in razvoj partnerstev ter za zagotavljanje razširjanja rezultatov med drugimi lokalnimi upravami v Ukrajini, kakor je poudarjeno v mnenju Močna evropska sosedska politika (CdR 134/2008); |
| --- | --- |

7.

znova poudarja pomen programov čezmejnega sodelovanja in uporabo pristopa od spodaj navzgor, ki je potreben za iskanje in razvoj partnerstev ter za zagotavljanje razširjanja rezultatov med drugimi lokalnimi upravami v Ukrajini, kakor je poudarjeno v mnenju Močna evropska sosedska politika (CdR 134/2008);

| 8. | pozdravlja dialog, ki trenutno poteka o vprašanjih vizumov, ter poziva Ukrajino in države članice, ki mejijo nanjo, naj razmislijo o možnostih za olajšanje čezmejnega prometa (skupen mejni nadzor, odprava vizumske obveznosti za prebivalce obmejnih regij). Pri tem je treba poskrbeti, da ne bo prišlo do spodbujanja nezakonitega priseljevanja v EU; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dialog, ki trenutno poteka o vprašanjih vizumov, ter poziva Ukrajino in države članice, ki mejijo nanjo, naj razmislijo o možnostih za olajšanje čezmejnega prometa (skupen mejni nadzor, odprava vizumske obveznosti za prebivalce obmejnih regij). Pri tem je treba poskrbeti, da ne bo prišlo do spodbujanja nezakonitega priseljevanja v EU;

| 9. | poudarja pomen novega razvoja vzhodnega partnerstva v okviru evropske sosedske politike in ponavlja, da je treba razviti oblike tesnejšega sodelovanja z državami vzhodnega partnerstva, kakor je pojasnjeno v mnenju Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v okviru vzhodnega partnerstva (CdR 78/2009). Prav tako poudarja, da je treba vzhodnemu partnerstvu dodati teritorialni pristop, zato morebitne partnerje poziva, naj dosežejo večstranski sporazum, ki bo v Ukrajini omogočal delovanje evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kakršno obstaja v EU, in delovanje evropskih regionalnih združenj za sodelovanje Sveta Evrope; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen novega razvoja vzhodnega partnerstva v okviru evropske sosedske politike in ponavlja, da je treba razviti oblike tesnejšega sodelovanja z državami vzhodnega partnerstva, kakor je pojasnjeno v mnenju Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v okviru vzhodnega partnerstva (CdR 78/2009). Prav tako poudarja, da je treba vzhodnemu partnerstvu dodati teritorialni pristop, zato morebitne partnerje poziva, naj dosežejo večstranski sporazum, ki bo v Ukrajini omogočal delovanje evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kakršno obstaja v EU, in delovanje evropskih regionalnih združenj za sodelovanje Sveta Evrope;

| 10. | želi opozoriti, da bi lahko Ukrajina kot prva med državami vzhodnega partnerstva zaključila pogajanja o pridružitvenem sporazumu in da vzhodno partnerstvo ponuja priložnost za krepitev odnosov med EU in Ukrajino. Za izvajanje pobude vzhodnega partnerstva na podnacionalni ravni je treba pri delu tematskih platform obravnavati naslednja vprašanja:






  — | decentralizacija in upravne reforme; |
| --- | --- | --- |

10.

želi opozoriti, da bi lahko Ukrajina kot prva med državami vzhodnega partnerstva zaključila pogajanja o pridružitvenem sporazumu in da vzhodno partnerstvo ponuja priložnost za krepitev odnosov med EU in Ukrajino. Za izvajanje pobude vzhodnega partnerstva na podnacionalni ravni je treba pri delu tematskih platform obravnavati naslednja vprašanja:

—

decentralizacija in upravne reforme;

| — | razvijanje zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti ter njihove uprave; |
| --- | --- |

—

razvijanje zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti ter njihove uprave;

| — | razvoj oblik trajnega sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi partnerskih držav ter njihovimi nacionalnimi združenji lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

razvoj oblik trajnega sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi partnerskih držav ter njihovimi nacionalnimi združenji lokalnih oblasti;

| — | podpora lokalnih in/ali regionalnih čezmejnih projektov; |
| --- | --- |

—

podpora lokalnih in/ali regionalnih čezmejnih projektov;

| — | spodbujanje programov za povečanje zaupanja, izmenjave na kulturnem, izobraževalnem in raziskovalnem področju ter partnerskega sodelovanja pri vrsti vprašanj s področja pravice, svobode, varnosti in migracij; |
| --- | --- |

—

spodbujanje programov za povečanje zaupanja, izmenjave na kulturnem, izobraževalnem in raziskovalnem področju ter partnerskega sodelovanja pri vrsti vprašanj s področja pravice, svobode, varnosti in migracij;

| — | pooblastitev podnacionalnih vlad za sodelovanje v mednarodnih/evropskih projektih in navezovanje stikov na teh ravneh; |
| --- | --- |

—

pooblastitev podnacionalnih vlad za sodelovanje v mednarodnih/evropskih projektih in navezovanje stikov na teh ravneh;

| 11. | z zanimanjem pričakuje izvedbo naslednje faze ukrajinskega načrta upravnih reform, zlasti v povezavi s pristojnostmi lokalnih in regionalnih oblasti, davčno decentralizacijo ter teritorialno reformo. Ker se zaveda, da je decentralizacija v Ukrajini še vedno neenakomerna, podpira krepitev upravnih zmogljivosti in dobrega upravljanja v državi, s poudarkom na naslednjih vprašanjih:






  — | popolna uskladitev ukrajinske zakonodaje z Evropsko listino o lokalni samoupravi; |
| --- | --- | --- |

11.

z zanimanjem pričakuje izvedbo naslednje faze ukrajinskega načrta upravnih reform, zlasti v povezavi s pristojnostmi lokalnih in regionalnih oblasti, davčno decentralizacijo ter teritorialno reformo. Ker se zaveda, da je decentralizacija v Ukrajini še vedno neenakomerna, podpira krepitev upravnih zmogljivosti in dobrega upravljanja v državi, s poudarkom na naslednjih vprašanjih:

—

popolna uskladitev ukrajinske zakonodaje z Evropsko listino o lokalni samoupravi;

| — | razširitev pristojnosti podnacionalnih vlad; |
| --- | --- |

—

razširitev pristojnosti podnacionalnih vlad;

| — | zagotavljanje regionalne uprave kot delno neodvisne ravni uprave; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje regionalne uprave kot delno neodvisne ravni uprave;

| — | spodbujanje finančno neodvisne regionalne in lokalne samouprave; |
| --- | --- |

—

spodbujanje finančno neodvisne regionalne in lokalne samouprave;

| 12. | poudarja pomen razvoja demokracije, dobrega upravljanja, stabilnosti in sodelovanja med partnerji na lokalni in regionalni ravni. Razvoj lokalne demokracije bi se moral osredotočiti na izboljšanje pluralizma, svobodo izražanja in medijev ter nadaljnje zagotavljanje pravic manjšin. Da bo mogoče s pilotnimi programi regionalnega razvoja obravnavati lokalne potrebe na področju infrastrukture, človeškega kapitala ter malih in srednje velikih podjetij po vzoru kohezijske politike EU, bo potrebno dodatno financiranje; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen razvoja demokracije, dobrega upravljanja, stabilnosti in sodelovanja med partnerji na lokalni in regionalni ravni. Razvoj lokalne demokracije bi se moral osredotočiti na izboljšanje pluralizma, svobodo izražanja in medijev ter nadaljnje zagotavljanje pravic manjšin. Da bo mogoče s pilotnimi programi regionalnega razvoja obravnavati lokalne potrebe na področju infrastrukture, človeškega kapitala ter malih in srednje velikih podjetij po vzoru kohezijske politike EU, bo potrebno dodatno financiranje;

| 13. | poudarja, da ima pomembno vlogo pri razširjanju izkušenj in najboljših praks (vključno z orodjema TAIEX in SIGMA ter drugimi bilateralnimi projekti) med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Ukrajini, katerega cilj je podpreti ustrezno financirano, bolje vodeno in bolj odgovorno regionalno in lokalno javno upravo, ki bo delovala v duhu preglednosti, vključevanja in učinkovitosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da ima pomembno vlogo pri razširjanju izkušenj in najboljših praks (vključno z orodjema TAIEX in SIGMA ter drugimi bilateralnimi projekti) med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Ukrajini, katerega cilj je podpreti ustrezno financirano, bolje vodeno in bolj odgovorno regionalno in lokalno javno upravo, ki bo delovala v duhu preglednosti, vključevanja in učinkovitosti;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da bosta Poljska in Ukrajina skupaj gostili zaključni turnir prvenstva UEFA Euro 2012, in poudarja priložnosti za regionalno sodelovanje v okviru tega dogodka. |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da bosta Poljska in Ukrajina skupaj gostili zaključni turnir prvenstva UEFA Euro 2012, in poudarja priložnosti za regionalno sodelovanje v okviru tega dogodka.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---