# Euroopa Liidu C 438/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 438 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik28. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 438

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik28. oktoober 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 438/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2020 | 1 |
| 2021/C 438/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | 163 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 438/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2020

1

2021/C 438/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

163

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2020

(2021/C 438/01)

SISUKORD

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 2 |
| --- | --- |

| EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID | 7 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 9 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 46 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 | 47 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 | 54 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 61 |
| --- | --- |

| EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE | 66 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE | 93 |
| --- | --- |

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2020. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondi varasid ja kohustisi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Peaarvepidaja

Rosa ALDEA BUSQUETS

22. juuni 2021

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   TAUST

TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes vahendeid saavatele riikidele arengu- ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoostöösse suunatavad vahendid tulevad kolmest allikast:

| — | ELi eelarvest, |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest,

| — | Euroopa Arengufondilt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondilt,

| — | Euroopa Investeerimispangalt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga EAFi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015.

1

Nõukogu võttis 2018. aastal vastu üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (2). Sellega tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi. Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames.

2

Investeerimisrahastu loodi AKV-ELi partnerluslepingu raames, seda haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

2.   KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis nõukogu vastu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3). Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid selle rahastamist jätkatakse olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

3

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud põhimõtteliselt üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAF mitmeaastasuse põhimõttel toimiv fond, millest rakendatakse arengukoostöö vahendeid tavaliselt viie aasta pikkuse ajavahemiku jooksul. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Sellisest mitmeaastasest lähenemisviisist lähtutakse eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3.   EAFi TEGEVUS PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2020

EAFi TEGEVUS PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2020

Aegumisklausli jõustumisega 31. detsembril 2020 on üheteistkümnes EAF jõudnud oma lõppfaasi. Nimetatud klausliga kehtestatakse üheteistkümnenda EAFi kohaste kohustuste tähtpäev. Alates 2021. aastast ei saa üheteistkümnenda EAFi alusel enam täiendavaid rahastamislepinguid sõlmida. Kehtivate rahastamislepingutega seotud konkreetseid lepinguid sõlmitakse aga kuni 31. detsembrini 2023.

Arenguprogrammide järjepidevuse tagamiseks on EAFi programmid alates 2021. aastast hõlmatud ELi mitmeaastasesse finantsraamistikku. See tähendab seda, et kui seni rahastati EAFi programme ELi liikmesriikide vabatahtlikest osamaksudest, siis alates 2021. aastast rahastatakse arenguprogramme ELi eelarve kaudu. See tähendab ka seda, et Euroopa Parlament peab arenguprogrammide rahastamise heaks kiitma ja et sarnaselt kõikide muude ELi rahastamisprogrammidega peavad tehingud olema kooskõlas ELi finantsmäärustega.

4.   ÜHENDKUNINGRIIGI LAHKUMINE EUROOPA LIIDUST

ÜHENDKUNINGRIIGI LAHKUMINE EUROOPA LIIDUST

Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam Euroopa Liidu liikmesriik. Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel võttis Ühendkuningriik kohustuse täita kõik kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik. Ühendkuningriigi jätkuvat osalemist EAFis on käsitletud väljaastumislepingu 5. osa 5. peatükis.

Väljaastumislepingu artikli 152 kohaselt osaleb Ühendkuningriik EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel lõpetamata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab sellega seoses samu kohustusi kui liikmesriigid. Ühendkuningriigi vahendite saajad saavad jätkata osalemist üheteistkümnenda EAFi ja varasemate EAFide projektides samadel tingimustel kui varem. Ühendkuningriik võib osaleda hääleõiguseta vaatlejana EAFi komitees ja investeerimisrahastu komitees (väljaastumislepingu artikli 152 lõige 2). Ühendkuningriigi osa EAFi investeerimisrahastus hüvitatakse Ühendkuningriigile investeeringu lõpptähtaja saabudes. Ühendkuningriigi kapitali osa ei seota uuesti kohustustega pärast üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste võtmise perioodi lõppemist ega kanta üle järgnevatesse perioodidesse, kui ei ole kokku lepitud teisiti (väljaastumislepingu artikli 152 lõige 4).

Kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide kohaste projektide vahendeid ei ole kohustustega seotud või need on lepingu jõustumise kuupäeva seisuga vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi kulukohustustega sidumata ja vabastatud vahendites (artikkel 153).

Ühendkuningriik vastutab jätkuvalt kõikide EAFide raames antud tagatiste eest. Samal ajal on tal õigus oma osale mis tahes summas, mis on liikmesriikide tagatiste tingimuste kohaselt sisse nõutud, ja oma liikmesriigi sissemaksukonto jäägile proportsionaalselt tema vastava osalusega igas tagatislepingus (artikkel 154).

Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise ajal ning vastavalt sõlmitud ja juba kohaldatavale väljaastumislepingule puudub finantsmõju, mida EAFi majandusaasta aruandes kajastada.

5.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

5.1.   MAJANDUSAASTA ARUANNE

MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

| | i) | EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad |
| --- | --- | --- |

i)

EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad

| ii) | EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

ii)

EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

| iii) | EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

iii)

EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

| iv) | EAFi rakendamise aruanne |
| --- | --- |

iv)

EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

| | i) | Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- | --- |

i)

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed.

Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma hiljemalt bilansipäevale järgneva aasta 31. juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

6.1.   AUDITEERIMINE

AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“’), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

6.2.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

KOKKUVÕTE RAHALISEST RAKENDAMISEST 2020. AASTAL

KOKKUVÕTE RAHALISEST RAKENDAMISEST 2020. AASTAL

Image 1

Netosumma, ainult kümnes ja üheteistkümnes EAF

Eelarve täitmine

Eelarve täitmine

2020. aastal mõjutas (kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi) otsuste (üldised kulukohustused: 2 687 miljonit eurot), lepingute (individuaalsed kulukohustused: 3 670 miljonit eurot) ja maksete (4 599 miljonit eurot) rahalist rakendamist ELi reageerimine ootamatule COVID-19 kriisile, millest sai komisjoni jaoks prioriteet. Seepärast tehti 2020. aastal rekordiliselt makseid, tulenevalt suurematest väljamaksetest COVID-19 kriisi vastu võitlemist toetavatele projektidele. Selle tulemusel lühenes ka vahendite kasutamise periood, mis paranes 2020. aastal kolme aastani. 31. detsembril 2020 oli üheteistkümnenda EAFi aegumisklausli tähtpäev. See tähendab seda, et alates 2021. aastast ei võeta üheteistkümnenda EAFi kohaste projektide suhtes enam üldisi kulukohustusi (üksikasjad on esitatud rahalise rakendamise aruannet käsitlevas jaos).

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

| — | eelmaksed (vt lisade punkt 2.2): 29 miljoni euro suurune kasv, peamiselt 2020. aastal sõlmitud uute lepingute ja tehtud ettemaksete tulemusel; |
| --- | --- |

—

eelmaksed (vt lisade punkt 2.2): 29 miljoni euro suurune kasv, peamiselt 2020. aastal sõlmitud uute lepingute ja tehtud ettemaksete tulemusel;

2.2

| — | abimeetmete kulud (vt lisade punkt 3.3): märkimisväärne suurenemine (852 miljoni euro võrra) tulenevalt aasta jooksul võetud ulatuslikest meetmetest COVID-19 pandeemia negatiivse mõju vastu võitlemiseks, eelkõige kuna projektid suunati ümber kriisi lahendamisele, aga ka EAFi tavapärase tegevustsükli tõttu, mille kohaselt on üheteistkümnenda EAFi tegevus praegu kõige aktiivsem; |
| --- | --- |

—

abimeetmete kulud (vt lisade punkt 3.3): märkimisväärne suurenemine (852 miljoni euro võrra) tulenevalt aasta jooksul võetud ulatuslikest meetmetest COVID-19 pandeemia negatiivse mõju vastu võitlemiseks, eelkõige kuna projektid suunati ümber kriisi lahendamisele, aga ka EAFi tavapärase tegevustsükli tõttu, mille kohaselt on üheteistkümnenda EAFi tegevus praegu kõige aktiivsem;

3.3

| — | raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.5): 451 miljoni euro suurune vähenemine tulenevalt aasta jooksul tehtud märkimisväärselt suurematest maksetest, et katta suurenenud kulusid ja uute lepingute ettemakseid; |
| --- | --- |

—

raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.5): 451 miljoni euro suurune vähenemine tulenevalt aasta jooksul tehtud märkimisväärselt suurematest maksetest, et katta suurenenud kulusid ja uute lepingute ettemakseid;

2.5

| — | viitvõlgnevused (vt lisade punkt 2.8): 208 miljoni euro suurune kasv tulenevalt suuremast arvust lepingutest, mis olid aasta lõpu seisuga avatud ja mille kulutaotlused ei olnud aasta lõpus kinnitatud. |
| --- | --- |

—

viitvõlgnevused (vt lisade punkt 2.8): 208 miljoni euro suurune kasv tulenevalt suuremast arvust lepingutest, mis olid aasta lõpu seisuga avatud ja mille kulutaotlused ei olnud aasta lõpus kinnitatud.

2.8

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

SISUKORD

SISUKORD

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 9 |
| --- | --- |

| EAFi BILANSS | 10 |
| --- | --- |

| EAFi TULEMIARUANNE | 11 |
| --- | --- |

| EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 13 |
| --- | --- |

| EAFide BILANSS | 14 |
| --- | --- |

| EAFide TULEMIARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 17 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 20 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 46 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 | 47 |
| --- | --- |

| BILANSS | 52 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 53 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 53 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 | 54 |
| --- | --- |

| BILANSS | 59 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 60 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 60 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 61 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD BILANSS | 62 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE | 63 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE | 64 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 65 |
| --- | --- |

| EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE | 66 |
| --- | --- |

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (4)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

4

EAFi BILANSS

EAFi BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| PÕHIVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.1 | 33 | 36 |
| Eelmaksed | 2.2 | 873 | 910 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.3 | 394 | 266 |
| | | 1 300 | 1 213 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.2 | 1 355 | 1 288 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.4 | 140 | 123 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | 728 | 1 179 |
| | | 2 223 | 2 590 |
| VARAD KOKKU | | 3 523 | 3 803 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Finantskohustised | 2.6 | (2) | (19) |
| | | (2) | (19) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | (615) | (516) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | 2.8 | (1 527 ) | (1 319 ) |
| | | (2 143 ) | (1 835 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (2 145 ) | (1 854 ) |
| NETOVARA | | 1 379 | 1 948 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.9 | (5) | (2) |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 58 986 | 54 809 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Eelarveaasta tulem | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| NETOVARA | | 1 379 | 1 948 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2020

31.12.2019

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.1

2.1

33

33

36

36

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

873

873

910

910

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.3

2.3

394

394

266

266

1 300

1 300

1 213

1 213

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

1 355

1 355

1 288

1 288

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.4

2.4

140

140

123

123

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

2 223

2 223

2 590

2 590

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 523

3 523

3 803

3 803

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

(2)

(2)

(19)

(19)

(2)

(2)

(19)

(19)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

(615)

(615)

(516)

(516)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

(1 527 )

(1 527 )

(1 319 )

(1 319 )

(2 143 )

(2 143 )

(1 835 )

(1 835 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(2 145 )

(2 145 )

(1 854 )

(1 854 )

NETOVARA

NETOVARA

1 379

1 379

1 948

1 948

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.9

2.9

(5)

(5)

(2)

(2)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

58 986

58 986

54 809

54 809

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

NETOVARA

NETOVARA

1 379

1 379

1 948

1 948

EAFi TULEMIARUANNE

EAFi TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2020 | 2019 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | |
| Sissenõudmine | | 92 | 28 |
| | | 92 | 28 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | |
| Finantstulud | | 6 | 7 |
| Muud tulud | | 37 | 39 |
| | | 43 | 46 |
| Kogutulu | | 135 | 74 |
| KULUD | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (4 607 ) | (3 755 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | (53) | (14) |
| Finantskulud | 3.5 | (21) | (1) |
| Muud kulud | 3.6 | (197) | (260) |
| Kulud kokku | | (4 878 ) | (4 030 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (4 744 ) | (3 956 ) |

(miljonites eurodes)

Lisa

2020

2019

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

92

92

28

28

92

92

28

28

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

6

6

7

7

Muud tulud

Muud tulud

37

37

39

39

43

43

46

46

Kogutulu

Kogutulu

135

135

74

74

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(4 607 )

(4 607 )

(3 755 )

(3 755 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

(53)

(53)

(14)

(14)

Finantskulud

Finantskulud

3.5

3.5

(21)

(21)

(1)

(1)

Muud kulud

Muud kulud

3.6

3.6

(197)

(197)

(260)

(260)

Kulud kokku

Kulud kokku

(4 878 )

(4 878 )

(4 030 )

(4 030 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2020 | 2019 |
| Eelarveaasta tulem | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Põhitegevusest | | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) | | 4 177 | 4 385 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | | (127) | (65) |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (29) | 136 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | (17) | 15 |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | | (17) | 2 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | | 99 | 275 |
| Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | | 209 | 37 |
| Muud mitterahalised muutused | | (3) | (2) |
| Investeerimistegevus | | | |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | | 2 | (36) |
| NETORAHAVOOD | | (452) | 792 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | (451) | 792 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.5 | 1 179 | 387 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.5 | 728 | 1 179 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2020

2019

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

4 177

4 177

4 385

4 385

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

(127)

(127)

(65)

(65)

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(29)

(29)

136

136

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(17)

(17)

15

15

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(17)

(17)

2

2

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

99

99

275

275

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

209

209

37

37

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

(3)

(3)

(2)

(2)

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

2

2

(36)

(36)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(452)

(452)

792

792

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(451)

(451)

792

792

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Õiglase väärtuse reserv
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | (2) | | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | — | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | (3) | (3) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 378 |

(miljonites eurodes)

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Õiglase väärtuse reserv

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

—

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

—

—

4 385

4 385

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

—

—

4 177

4 177

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 378

1 378

EAFide BILANSS

EAFide BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| PÕHIVARA | | | | | | | | | | | |
| Finantsvarad | 2.1 | — | — | (2) | 35 | 33 | — | — | — | 36 | 36 |
| Eelmaksed | 2.2 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | — | 6 | 325 | 580 | 910 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.3 | — | 29 | 9 | 355 | 394 | — | — | — | 266 | 266 |
| | | — | 33 | 299 | 969 | 1 300 | — | 6 | 325 | 882 | 1 213 |
| KÄIBEVARA | | | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | — | 26 | 441 | 821 | 1 288 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.4 | 181 | (177) | 1 723 | (1 586 ) | 140 | 183 | 121 | 2 201 | (2 382 ) | 123 |
| EAFide vastastikku sissenõutavad summad | | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | — |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | — | — | — | 728 | 728 | — | — | — | 1 179 | 1 179 |
| | | 362 | (414) | 3 726 | (1 451 ) | 2 224 | 365 | 201 | 4 801 | (2 777 ) | 2 590 |
| VARAD KOKKU | | 362 | (381) | 4 025 | (483) | 3 523 | 365 | 207 | 5 127 | (1 896 ) | 3 803 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | | | | | | | | | |
| Finantskohustised | 2.6 | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| | | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | | | | | | | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | — | (1) | (62) | (554) | (615) | — | (5) | (108) | (404) | (516) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | 2.8 | — | (67) | (217) | (1 244 ) | (1 527 ) | — | (96) | (240) | (983) | (1 319 ) |
| | | — | (67) | (279) | (1 798 ) | (2 143 ) | — | (101) | (348) | (1 386 ) | (1 835 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | — | (67) | (279) | (1 800 ) | (2 145 ) | — | (101) | (349) | (1 405 ) | (1 854 ) |
| NETOVARA | | 362 | (448) | 3 747 | (2 282 ) | 1 379 | 365 | 106 | 4 778 | (3 300 ) | 1 948 |
| Õiglase väärtuse reservid | 2.9 | — | — | (2) | (4) | (5) | — | — | — | (2) | (2) |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.10 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | | (10 098 ) | (14 440 ) | (18 606 ) | (11 966 ) | (55 111 ) | (10 098 ) | (14 406 ) | (18 077 ) | (8 573 ) | (51 155 ) |
| Eelarveaasta tulem | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |
| NETOVARA | | 181 | (203) | 2 084 | (683) | 1 379 | 183 | 53 | 2 618 | (905) | 1 948 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.1

2.1

—

—

—

—

(2)

(2)

35

35

33

33

—

—

—

—

—

—

36

36

36

36

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

—

—

3

3

292

292

578

578

873

873

—

—

6

6

325

325

580

580

910

910

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.3

2.3

—

—

29

29

9

9

355

355

394

394

—

—

—

—

—

—

266

266

266

266

—

—

33

33

299

299

969

969

1 300

1 300

—

—

6

6

325

325

882

882

1 213

1 213

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

—

—

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.4

2.4

181

181

(177)

(177)

1 723

1 723

(1 586 )

(1 586 )

140

140

183

183

121

121

2 201

2 201

(2 382 )

(2 382 )

123

123

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

—

—

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

728

728

728

728

—

—

—

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

362

362

(414)

(414)

3 726

3 726

(1 451 )

(1 451 )

2 224

2 224

365

365

201

201

4 801

4 801

(2 777 )

(2 777 )

2 590

2 590

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

362

362

(381)

(381)

4 025

4 025

(483)

(483)

3 523

3 523

365

365

207

207

5 127

5 127

(1 896 )

(1 896 )

3 803

3 803

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

—

—

(1)

(1)

(62)

(62)

(554)

(554)

(615)

(615)

—

—

(5)

(5)

(108)

(108)

(404)

(404)

(516)

(516)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

—

—

(67)

(67)

(217)

(217)

(1 244 )

(1 244 )

(1 527 )

(1 527 )

—

—

(96)

(96)

(240)

(240)

(983)

(983)

(1 319 )

(1 319 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 798 )

(1 798 )

(2 143 )

(2 143 )

—

—

(101)

(101)

(348)

(348)

(1 386 )

(1 386 )

(1 835 )

(1 835 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 800 )

(1 800 )

(2 145 )

(2 145 )

—

—

(101)

(101)

(349)

(349)

(1 405 )

(1 405 )

(1 854 )

(1 854 )

NETOVARA

NETOVARA

362

362

(448)

(448)

3 747

3 747

(2 282 )

(2 282 )

1 379

1 379

365

365

106

106

4 778

4 778

(3 300 )

(3 300 )

1 948

1 948

Õiglase väärtuse reservid

Õiglase väärtuse reservid

2.9

2.9

—

—

—

—

(2)

(2)

(4)

(4)

(5)

(5)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.10

2.10

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

—

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

—

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(10 098 )

(10 098 )

(14 440 )

(14 440 )

(18 606 )

(18 606 )

(11 966 )

(11 966 )

(55 111 )

(55 111 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 406 )

(14 406 )

(18 077 )

(18 077 )

(8 573 )

(8 573 )

(51 155 )

(51 155 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

NETOVARA

NETOVARA

181

181

(203)

(203)

2 084

2 084

(683)

(683)

1 379

1 379

183

183

53

53

2 618

2 618

(905)

(905)

1 948

1 948

EAFide TULEMIARUANNE

EAFide TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 2020 | 2019 |
| Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| TULUD | | | | | | | | | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Sissenõudmine | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finantstulud | | — | 5 | 1 | 1 | 6 | — | — | 3 | 4 | 7 |
| Muud tulud | | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 |
| | | — | 10 | 19 | 13 | 43 | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 |
| Kogutulu | | (1) | 15 | 88 | 32 | 135 | 1 | 6 | 42 | 26 | 74 |
| KULUD | | | | | | | | | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | — | 34 | (462) | (4 179 ) | (4 607 ) | — | (35) | (579) | (3 141 ) | (3 755 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | — | — | (41) | (12) | (53) | — | — | (9) | (5) | (14) |
| Finantskulud | 3.5 | 1 | (3) | (16) | (4) | (21) | — | 2 | (2) | (1) | (1) |
| Muud kulud | 3.6 | — | (9) | (25) | (162) | (197) | (1) | (8) | 20 | (272) | (260) |
| Kulud kokku | | 1 | 21 | (545) | (4 356 ) | (4 878 ) | (1) | (40) | (571) | (3 418 ) | (4 030 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (35) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

—

—

—

—

3

3

4

4

7

7

Muud tulud

Muud tulud

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

—

—

10

10

19

19

13

13

43

43

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

Kogutulu

Kogutulu

(1)

(1)

15

15

88

88

32

32

135

135

1

1

6

6

42

42

26

26

74

74

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

—

—

34

34

(462)

(462)

(4 179 )

(4 179 )

(4 607 )

(4 607 )

—

—

(35)

(35)

(579)

(579)

(3 141 )

(3 141 )

(3 755 )

(3 755 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

—

—

—

—

(41)

(41)

(12)

(12)

(53)

(53)

—

—

—

—

(9)

(9)

(5)

(5)

(14)

(14)

Finantskulud

Finantskulud

3.5

3.5

1

1

(3)

(3)

(16)

(16)

(4)

(4)

(21)

(21)

—

—

2

2

(2)

(2)

(1)

(1)

(1)

(1)

Muud kulud

Muud kulud

3.6

3.6

—

—

(9)

(9)

(25)

(25)

(162)

(162)

(197)

(197)

(1)

(1)

(8)

(8)

20

20

(272)

(272)

(260)

(260)

Kulud kokku

Kulud kokku

1

1

21

21

(545)

(545)

(4 356 )

(4 356 )

(4 878 )

(4 878 )

(1)

(1)

(40)

(40)

(571)

(571)

(3 418 )

(3 418 )

(4 030 )

(4 030 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(35)

(35)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kaheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 509 ) | 184 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (1) | (1) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (2) | (2) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 509 )

(2 509 )

184

184

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 10 773 | — | 10 773 | (14 406 ) | 1 625 | 2 137 | 129 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | 15 | (15) | | | | (15) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (27) | (27) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (34) | | | (34) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | — | — | | | | — |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (69) | (69) |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (223) | | (223) | | | | |
| Eelarveaasta tulem | | | — | — | | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 10 550 | 15 | 10 535 | (14 440 ) | 1 625 | 2 041 | (203) |

(miljonites eurodes)

Üheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 406 )

(14 406 )

1 625

1 625

2 137

2 137

129

129

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

15

15

(15)

(15)

(15)

(15)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(27)

(27)

(27)

(27)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(34)

(34)

(34)

(34)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

—

—

—

—

—

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(69)

(69)

(69)

(69)

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(223)

(223)

(223)

(223)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

10 550

10 550

15

15

10 535

10 535

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 041

2 041

(203)

(203)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 20 960 | — | 20 960 | (18 077 ) | — | 55 | 2 938 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 28 | 28 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 181 | 181 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (529) | | | (529) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | — | 265 | 2 618 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 71 | 71 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | (147) | (147) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (457) | | — | (457) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 20 960 | — | 20 960 | (19 063 ) | — | 188 | 2 084 |

(miljonites eurodes)

Kümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 077 )

(18 077 )

—

—

55

55

2 938

2 938

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

—

28

28

28

28

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

181

181

181

181

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(529)

(529)

(529)

(529)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

—

—

265

265

2 618

2 618

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

—

71

71

71

71

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

(147)

(147)

(147)

(147)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(457)

(457)

—

—

(457)

(457)

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 063 )

(19 063 )

—

—

188

188

2 084

2 084

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheteistkümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Õiglase väärtuse reserv
  (G) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F)+(G) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 29 367 | 22 840 | 6 527 | (8 573 ) | — | 317 | — | (1 729 ) |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | — | (2) | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 400 ) | 4 400 | | | | | 4 400 |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | — | (181) | | (181) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 393 ) | | — | | (3 393 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | — | 136 | (2) | (905) |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | | (2) | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 400 ) | 4 400 | | | 147 | | 4 547 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (4 324 ) | | — | | (4 324 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 290 ) | — | 283 | (4) | (683) |

(miljonites eurodes)

Üheteistkümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Õiglase väärtuse reserv

(G)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)+(G)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

29 367

29 367

22 840

22 840

6 527

6 527

(8 573 )

(8 573 )

—

—

317

317

—

—

(1 729 )

(1 729 )

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

—

—

(181)

(181)

(181)

(181)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(3 393 )

(3 393 )

—

—

(3 393 )

(3 393 )

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

—

—

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

147

147

4 547

4 547

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(4 324 )

(4 324 )

—

—

(4 324 )

(4 324 )

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 290 )

(16 290 )

—

—

283

283

(4)

(4)

(683)

(683)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (5)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

5

1.   PEAMISED ARVESTUSMEETODID

PEAMISED ARVESTUSMEETODID

1.1.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale sidusrühmade ringile.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1.   Aruandeperiood

Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2.   Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud tuhandetes eurodes, sest euro on ELi arvestusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Rahaühik | 31.12.2020 | 31.12.2019 | Rahaühik | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,5597 | 4,2568 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 26,2420 | 25,4080 | Rumeenia leu (RON) | 4,8683 | 4,783 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4409 | 7,4715 | Rootsi kroon (SEK) | 10,0343 | 10,4468 |
| Inglise nael (GBP) | 0,8990 | 0,8508 | Šveitsi frank (CHF) | 1,0802 | 1,0854 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,5519 | 7,4395 | Jaapani jeen (JPY) | 126,4900 | 121,9400 |
| Ungari forint (HUF) | 363,8900 | 330,5300 | USA dollar (USD) | 1,2271 | 1,1234 |

Rahaühik

31.12.2020

31.12.2019

Rahaühik

31.12.2020

31.12.2019

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,8683

4,8683

4,783

4,783

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USA dollar (USD)

USA dollar (USD)

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.2.3.   Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustiste summad, viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja kohustised ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.2.4.   Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uued ELi raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Uued ELi raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes ei hakanud kehtima uusi ELi raamatupidamiseeskirju.

Uus vastuvõetud ELi raamatupidamiseeskiri, mis 31. detsembril 2020 veel ei kehtinud

Uus vastuvõetud ELi raamatupidamiseeskiri, mis 31. detsembril 2020 veel ei kehtinud

17. detsembril 2020 võttis Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 „Finantsinstrumendid“, mis kehtib 1. jaanuaril 2021 või hiljem algavate arvestusperioodide suhtes. Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 on ajakohastatud kooskõlas uue rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardiga (IPSAS) nr 41 „Finantsinstrumendid“ ning sellega kehtestatakse ELi üksuste finantsvarade ja finantskohustiste finantsaruandluse põhimõtted. Lisateavet on esitatud ELi majandusaasta aruandes 2020. Eelduste kohaselt ei ole sellel muudatusel olulist mõju, sest üksuse finantsinstrumentide summa raamatupidamise aastaaruannetes on väike.

1.3.   BILANSS

BILANSS

1.3.1.   Finantsvarad

Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad, laenud ja nõuded, lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende esmasel kajastamisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt peatse müügi eesmärgil või (majandus)üksus määratleb selle sellisena. Selles kategoorias kajastatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, kui kaua kavatseb üksus neid säilitada; tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

Esmane kajastamine ja mõõtmine

Esmane kajastamine ja mõõtmine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse tehingupäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantsasutuses hoiustamise või laenuvõtjatele ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle esmasel kajastamisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringutest rahavoogude saamise õigus on aegunud või kui üksus on sisuliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud teisele poolele.

Hilisem mõõtmine

Hilisem mõõtmine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast esmast kajastamist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis arvutatakse efektiivse intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud, ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.2.   Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaksmääratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Kuna üksus säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on rahastamiskõlbmatute kulude korral õigus tagasimaksele, kajastatakse summa varana.

Eelmakse kajastatakse bilansis esmaselt vahendite ülekandmisel saajale. Seda mõõdetakse antud vahendite summas. Järgnevatel perioodidel mõõdetakse eelmakset esmaselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on maha arvatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral hinnangulised summad).

1.3.3.   Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud tehingud esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks seostatakse terminit „nõuded“ kaubanduslike tehingutega ning terminit „sissenõutavad summad“ kasutatakse mittekaubanduslike tehingute puhul, st kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse need laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse vastavalt.

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.4.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

1.3.5.   Võlgnevused

Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab nii kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) kui ka mittekaubanduslike tehingute summasid, näiteks vahendite saajate kulutaotlused, toetused ja muud ELi rahalised vahendid või saadud eelmaksed (vt lisade punkt 1.4.1).

1.4.1

Vahendite saajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse taotluse saamise ajal võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses. Sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenused on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on need vastu võtnud.

1.3.6.   Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui on olemas lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt. Juhiste eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annab tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida see kajastab. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.4.1.   Tulud

Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist ja jaguneb alljärgnevalt.

i)   Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). ELi üksuste puhul hõlmavad tehingud peamiselt komisjonilt saadud vahendeid (nt tasakaalustav toetus traditsioonilistele ametitele või tegevustoetus rahalist toetust käsitlevate lepingute korral).

Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui tal on möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel vahendite üle kontroll ja ta loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali ning kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud tuluga, mis kajastatakse kohustisena.

ii)   Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, mis täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2.   Kulud

Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustiste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1.   Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2.   Tingimuslikud kohustised

Tingimuslikud kohustised

Tingimuslik kohustis on võimalik kohustus, mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli, või olemasolev kohustus, mille puhul ei ole tõenäoline, et selle täitmiseks on vajalik loovutada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol.

Tingimuslik kohustis tekib ka nendel harva esinevatel juhtudel, mil olemasolevat kohustust ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

Tingimuslikke kohustisi raamatupidamisaruannetes ei kajastata. Need avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali sisaldavate ressursside vähenemine on vähetõenäoline.

1.6.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

EAFi liikmesriigid teevad fondi osamakse EAFi programmide elluviimiseks, nagu on sätestatud iga EAFi sisekokkuleppes. Kapitali sissenõudmise, see tähendab asjaomase aasta N rahastamistaotluste õiguslik alus määratakse kindlaks nõukogu otsusega aastal N–1 ja saadavad vahendid on selgelt määratud täpsustatud tulevasteks perioodideks.

Osamaksud vastavad omanike sissemaksete kriteeriumidele (ELi raamatupidamiseeskiri nr 1) ja seega käsitletakse neid EAFi raamatupidamise aastaaruannetes fondikapitalina. Fondikapital on EAFi liikmesriikidelt saadavate osamaksude kogusumma. Sissenõudmata fondikapital lahutatakse avalikult fondikapitali kogusummast (vt netovara muutuste aruanne), seega kajastatakse bilansis ainult sissenõutud fondikapitali.

Kuna kokkulepitud osamaksud määratakse täpsustatud aruandeperioodideks, nii et EAFil on õiguslik nõue EAFi liikmesriikide vastu ainult nendel perioodidel, ei kajastata mis tahes eelnevalt laekunud summasid mitte sissenõutud kapitalina, vaid ettemakstud kapitalisissemaksetena võlgnevuste all.

1.7.   KAASRAHASTAMINE

KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide, kolmandate riikide ja teiste poolte ees tekkinud võlgnevustena. EAF peab kas kasutama osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksma need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse tegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

EAFi finantsvarade väärtus oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga 33 miljonit eurot (2019. aastal 36 miljonit eurot). Nende hulka kuuluvad müügivalmis finantsvarad, mis on peaaegu eranditult omakapitaliinvesteeringud.

2.2.   EELMAKSED

EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmaksed tehakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb sellest, millal eelmakseid kasutatakse. Kasutustingimused on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kui eelmakseid kasutatakse 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, kajastatakse neid lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.2.1 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | 910 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |
| Kokku | | — | 12 | 633 | 1 583 | 2 228 | 2 199 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

2.2.1

—

3

3

292

292

578

578

873

873

910

910

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

2.2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

Kokku

Kokku

—

—

12

12

633

633

1 583

1 583

2 228

2 228

2 199

2 199

Eelmaksete kogusumma suurenemist 29 miljoni euro võrra 31. detsembri 2020. aasta seisuga mõjutasid kombineeritult üheteistkümnenda EAFiga seotud eelmaksete suurenemine (2019. aastal 1 401 miljonit eurot) ja kümnenda EAFiga seotud eelmaksete vähenemine (2019. aastal 766 miljonit eurot).

Üheteistkümnenda EAFiga seotud eelmaksete suurenemine on peamiselt tingitud aasta jooksul sõlmitud uute lepingutega seoses tehtud ettemaksete suurenemisest. Üheteistkümnes EAF algas 2015. aastal ja 2020. aastal oli EAFi tegevusega seotud lepingute sõlmimine kõige aktiivsem. Selle tulemusel kasvas avatud lepingute arv ligikaudu 3 400-lt 2019. aastal 3 550 ni 2020. aastal. Selle eelmaksete suurenemise tulemusel kasvasid raha väljamaksed ja seega vähenesid raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.5).

2.5

Kümnenda EAFiga seotud eelmaksete vähenemine on EAFi tavapärase tegevustsükli tagajärg. Kümnenda EAFi järkjärgulise lõpetamise tulemusel viidi lõpule paljude lepingute täitmine ja lepingud lõpetati. Selle EAFi alla kuuluvate avatud lepingute arv vähenes ligikaudu 2 600-lt 2019. aastal ligikaudu 2 500-le 2020. aastal. Sellest tulenevalt vähenes vahendite saajatele tehtud eelmaksete summa ja suurenes tasaarvestatavate eelmaksete summa.

2.2.1.   Pikaajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Pikaajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

139

139

190

190

| | ELi rakendusametid |
| --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

8

8

6

6

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

25

25

49

49

171

171

244

244

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | EIP ja EIF |
| --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

266

266

313

313

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

347

347

291

291

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

28

28

22

22

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

49

49

22

22

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

11

11

17

17

| | ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus |
| --- | --- |

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

1

1

1

1

702

702

666

666

Kokku

Kokku

873

873

910

910

2.2.2.   Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Eelmaksed (bruto) | — | 98 | 1 527 | 3 472 | 5 097 | 5 030 |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | — | (89) | (1 186 ) | (2 467 ) | (3 742 ) | (3 742 ) |
| Kokku | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Eelmaksed (bruto)

Eelmaksed (bruto)

—

—

98

98

1 527

1 527

3 472

3 472

5 097

5 097

5 030

5 030

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

—

(89)

(89)

(1 186 )

(1 186 )

(2 467 )

(2 467 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

Kokku

Kokku

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.3.   Lühiajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Lühiajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

(40)

(40)

80

80

| | ELi rakendusametid |
| --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

14

14

15

15

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

206

206

188

188

180

180

283

283

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | EIP ja EIF |
| --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

224

224

50

50

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

572

572

569

569

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

73

73

86

86

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

146

146

119

119

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

155

155

180

180

| | ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus |
| --- | --- |

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

4

4

1

1

1 175

1 175

1 005

1 005

Kokku

Kokku

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.4.   Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Eelmaksetega seotud tagatised | | 49 | 46 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Eelmaksetega seotud tagatised

Eelmaksetega seotud tagatised

49

49

46

46

Eelmaksetega seotud tagatiste suurenemine on tingitud eelmaksete suurenemisest.

Enamik eelmakseid makstakse eelarve kaudse täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid avaliku sektori hankija. Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada.

2.3.   USALDUSFONDI OSAMAKSUD

USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

Komisjon rakendab usaldusfondi osamakse otsese eelarve täitmise raames.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2019 | Fondi tehtud sissemaksed 2020 | Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2020 | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2020 |
| Aafrika | 263 | 771 | (649) | 385 |
| Bêkou | 4 | 29 | (24) | 9 |
| Kokku | 266 | 800 | (673) | 394 |

(miljonites eurodes)

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2019

Fondi tehtud sissemaksed 2020

Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2020

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2020

Aafrika

Aafrika

263

263

771

771

(649)

(649)

385

385

Bêkou

Bêkou

4

4

29

29

(24)

(24)

9

9

Kokku

Kokku

266

266

800

800

(673)

(673)

394

394

Usaldusfondi osamaksud suurenesid 600 miljonilt eurolt 2019. aastal 800 miljoni euroni 2020. aastal. Rahastamise kasv oli vajalik selleks, et rahastada usaldusfondide ulatuslikumat tegevust, mille tulemusel kasvasid selle valdkonna kulud.

2.4.   MITTEKAUBANDUSLIKUD JA KAUBANDUSLIKUD NÕUDED

MITTEKAUBANDUSLIKUD JA KAUBANDUSLIKUD NÕUDED

Kaubanduslikud tehingud on tehingud, mille puhul üksus saab varasid või teenuseid või kustutatakse tema kohustused ning ta annab teisele poolele vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid (peamiselt kaupade, teenuste või vara kasutamise näol). Mittekaubanduslike tehingute puhul saab üksus teiselt üksuselt teatavas väärtuses vahendeid, andmata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid, või annab teisele üksusele teatavas väärtuses vahendeid, saamata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.4.1 | 48 | 32 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.4.2 | 92 | 91 |
| Kokku | | 140 | 123 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2020

31.12.2019

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.4.1

48

48

32

32

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.4.2

92

92

91

91

Kokku

Kokku

140

140

123

123

2.4.1.   Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Liikmesriigid | — | — | — | — | — | 1 |
| Kliendid | — | 5 | 50 | 5 | 61 | 27 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | 11 | 14 | 2 | 27 | 21 |
| Kolmandad riigid | — | 1 | 2 | 1 | 4 | 7 |
| Allahindamine | — | (15) | (28) | (4) | (49) | (27) |
| Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega | — | — | — | 4 | 4 | 5 |
| Kokku | — | 2 | 38 | 8 | 48 | 32 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

—

—

1

1

Kliendid

Kliendid

—

—

5

5

50

50

5

5

61

61

27

27

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

11

11

14

14

2

2

27

27

21

21

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

—

—

1

1

2

2

1

1

4

4

7

7

Allahindamine

Allahindamine

—

—

(15)

(15)

(28)

(28)

(4)

(4)

(49)

(49)

(27)

(27)

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

—

—

—

4

4

4

4

5

5

Kokku

Kokku

—

—

2

2

38

38

8

8

48

48

32

32

2.4.2.   Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Viitlaekumised | — | 67 | 21 | — | 88 | 88 |
| EAFide vastastikku sissenõutavad summad | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | — |
| Muu | — | — | — | 4 | 4 | 4 |
| Kokku | 181 | (179) | 1 684 | (1 594 ) | 92 | 91 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Viitlaekumised

Viitlaekumised

—

—

67

67

21

21

—

—

88

88

88

88

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

—

—

Muu

Muu

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Kokku

Kokku

181

181

(179)

(179)

1 684

1 684

(1 594 )

(1 594 )

92

92

91

91

Viitlaekumiste all on kajastatud eelmaksetelt kogunenud intressid, nimelt 62,6 miljoni euro suurune summa seoses võlakergendusprojektiga, mida viiakse ellu koos Maailmapangaga, ja 18 miljoni euro suurune summa seoses ELi Aafrika infrastruktuuri sihtfondiga, mida rakendatakse koos EIPga.

Rubriik „Muu“ hõlmab täielikult ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi nõudeid.

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus.

EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null.

2.5.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (6)

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

6

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Erikontod | | | | | | |
| Keskpangad | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| Arvelduskontod | | | | | | |
| Kommertspangad | — | — | — | 8 | 8 | 421 |
| Finantsinstrumentide raha | — | — | — | 27 | 27 | 30 |
| | — | — | — | 35 | 35 | 450 |
| Kokku | — | — | — | 728 | 728 | 1 179 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Erikontod

Erikontod

Keskpangad

Keskpangad

—

—

—

693

693

693

693

729

729

—

—

—

693

693

693

693

729

729

Arvelduskontod

Arvelduskontod

Kommertspangad

Kommertspangad

—

—

—

8

8

8

8

421

421

Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

—

—

—

27

27

27

27

30

30

—

—

—

35

35

35

35

450

450

Kokku

Kokku

—

—

—

728

728

728

728

1 179

1 179

Selle rubriigi all kajastatud summade vähenemine 451 miljoni euro võrra on peamiselt selgitatav kommertspankade kontodelt tehtud maksete suurenemisega, mis on kooskõlas kulude suurenemisega (vt lisade punkt 3.3) ja eelmaksete suurenemisega (vt lisade punkt 2.2). EAFi netomaksed olid 2020. aastal rekordtasemel (4 605 miljonit eurot) (2019. aastal 3 910 miljonit eurot), peamiselt COVID-19 pandeemia mõju tõttu. Pandeemiale reageerimiseks kohandab EL oma prioriteete ja programme partnerriikidega, mille tulemusel kasvasid väljamaksed, eelkõige projektidele, mille eesmärk on võidelda COVID-19 kriisiga.

3.3

2.2

Nagu varasematel aastatel ja eesmärgiga piirata vastaspoole riski, hoitakse rohkem raha keskpankade juures olevatel kontodel kui kommertspankades (vt lisade punkt 5.1).

5.1

KOHUSTISED

KOHUSTISED

2.6.   FINANTSKOHUSTISED

FINANTSKOHUSTISED

2.6.1.   Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused hõlmavad vahendeid, mille EAF on saanud kaasrahastamislepingute alusel. EAF peab neid osamakse kasutama kokkulepitud teenuste osutamiseks kolmandatele isikutele ja tagastama kasutamata jäänud vahendid rahastajatele. See, kas kaasrahastamisega seotud summad kajastatakse lühi- või pikaajaliste võlgnevustena, sõltub sellest, millal neid summasid kasutatakse.

Majandusaasta lõpus hinnatakse kaasrahastamisega seotud võlgnevusi igal üksikjuhul eraldi ning kõik summad, mida järgneva 12 kuu jooksul tõenäoliselt ei kasutata, loetakse pikaajaliseks võlgnevuseks. Lühiajaliste kohustiste summad on esitatud lisade punktis 2.7.2.

2.7.2

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused | — | — | — | 2 | 2 | 19 |
| Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Kokku | — | — | 10 | 34 | 44 | 88 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused

—

—

—

—

2

2

2

2

19

19

Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Kokku

Kokku

—

—

10

10

34

34

44

44

88

88

Kaasrahastamisega seotud võlgnevuste kogusumma vähenemine 44 miljoni euro võrra on peamiselt tingitud eelkõige üheteistkümnenda EAFiga seotud kaasrahastamisprojektidega seoses kantud kulude suurenemisest (53,2 miljonit eurot, vt lisade punkt 3.4), mida osaliselt tasakaalustasid uued kaasrahastamisprojektid 9 miljoni euro ulatuses. Pikaajalise kaasrahastamise oluline vähenemine on kooskõlas kaasrahastamisprojektide tegevustsükliga: aasta lõpus analüüsitakse iga avatud kaasrahastamisprojekti eraldi ja pikaajalise kaasrahastamise alla liigitatakse ainult need summad, mille kulud ei teki järgmisel aastal.

2.7.   VÕLGNEVUSED

VÕLGNEVUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Lühiajalised võlgnevused | 2.7.1 | — | 1 | 53 | 291 | 345 | 182 |
| Mitmesugused võlgnevused | 2.7.2 | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |
| Kokku | | — | 1 | 62 | 553 | 615 | 516 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

2.7.1

—

1

1

53

53

291

291

345

345

182

182

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

2.7.2

—

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

Kokku

Kokku

—

1

1

62

62

553

553

615

615

516

516

2.7.1.   Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Tarnijad | — | 4 | 44 | 93 | 141 | 97 |
| Liikmesriigid | — | — | — | — | — | 2 |
| Kolmandad riigid | — | — | 2 | 187 | 189 | 78 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | — | 21 | 79 | 100 | 92 |
| Muud lühiajalised võlgnevused | — | (4) | (13) | (68) | (85) | (88) |
| Kokku | — | — | 53 | 291 | 345 | 182 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Tarnijad

Tarnijad

—

4

4

44

44

93

93

141

141

97

97

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

—

—

—

2

2

187

187

189

189

78

78

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

—

—

21

21

79

79

100

100

92

92

Muud lühiajalised võlgnevused

Muud lühiajalised võlgnevused

—

—

(4)

(4)

(13)

(13)

(68)

(68)

(85)

(85)

(88)

(88)

Kokku

Kokku

—

—

—

53

53

291

291

345

345

182

182

Võlgnevused hõlmavad peamiselt kuluaruandeid, mis on seoses vahendite saajatele antud toetustega EAFile esitatud. Need kajastatakse kuluaruande saamise ajal kogu kuluaruande summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblikkuse kontrollimist makstakse vahendite saajatele välja ainult rahastamiskõlblikud kulud. Aasta lõpus analüüsitakse täitmata kulutaotlusi ja nendega seotud hinnangulised rahastamiskõlblikud kulud kajastatakse tulemiaruandes. Hinnangulised rahastamiskõlbmatud kulud kajastatakse muude lühiajaliste võlgnevuste all.

Võlgnevuste suurenemine eelkõige tarnijate ja kolmandate riikide puhul on tingitud mitmest arvest, mis ei olnud enne aasta lõppu kinnitatud ega makstud.

2.7.2.   Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Kaasrahastamisega seotud võlgnevused | 2.6.1 | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Ettemakstud kapitalisissemaksed | 2.7.2.1 | — | — | — | 223 | 223 | 264 |
| Mitmesugused võlgnevused | | — | — | (2) | 7 | 5 | 1 |
| Kokku | | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

2.6.1

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Ettemakstud kapitalisissemaksed

Ettemakstud kapitalisissemaksed

2.7.2.1

—

—

—

223

223

223

223

264

264

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

—

—

(2)

(2)

7

7

5

5

1

1

Kokku

Kokku

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

2.7.2.1.   Ettemakstud kapitalisissemaksed

Ettemakstud kapitalisissemaksed

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli kogu 223 miljoni euro suurune summa seotud tagasimaksega liikmesriikidele kaheksanda ja üheksanda EAFi kohaste projektide vabastatud või kasutamata vahenditest (vt lisade punkt 2.10.1). Liikmesriigid nõustusid tasaarvestama tagasimakse üheteistkümnenda EAFi osamaksudega 2021. aasta esimese osamaksunõude ajal.

2.10.1

Peale tagasimakse puudusid 31. detsembri 2020. aasta seisuga ettemakstud kapitalisissemaksed.

2.8.   VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Viitvõlgnevused | — | 67 | 217 | 1 243 | 1 526 | 1 318 |
| Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Kokku | — | 67 | 217 | 1 244 | 1 527 | 1 319 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

—

67

67

217

217

1 243

1 243

1 526

1 526

1 318

1 318

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

—

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Kokku

Kokku

—

67

67

217

217

1 244

1 244

1 527

1 527

1 319

1 319

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja täidetud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud ja mille puhul vahendite saajate kantud rahastamiskõlblikke kulusid hinnati parima kättesaadava teabe põhjal. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemisena (vt lisade punkt 2.2 above).

2.2

Selles rubriigis suurenesid summad kahe teguri koosmõjul: esiteks üheteistkümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste suurenemine (2019. aastal 983 miljonit eurot) ja teiseks kümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste vähenemine (2019. aastal 240 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja samuti seotud asjaoluga, et nende EAFide alla kuuluvate avatud lepingute arv aja jooksul muutus – 2020. aastal oli üheteistkümnenda EAFi tegevus täies hoos ja seetõttu oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga oluliselt rohkem selliseid avatud lepinguid, mille korral tuli kulud esitada hinnangute põhjal ja viitvõlgnevustena (vt lisade punkt 2.2).

2.2

NETOVARA

NETOVARA

2.9.   ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Õiglase väärtuse reserv | 5 | 2 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

5

5

2

2

2.10.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

2.10.1.   Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Fondikapital | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | (15) | — | (18 440 ) | (18 455 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2019 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Fondikapital | 12 164 | 10 550 | 20 960 | 29 367 | 73 041 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | (15) | — | (14 040 ) | (14 055 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2020 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

(15)

(15)

—

—

(18 440 )

(18 440 )

(18 455 )

(18 455 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2019

Sissenõutud fondikapital 31.12.2019

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 550

10 550

20 960

20 960

29 367

29 367

73 041

73 041

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

(15)

(15)

—

—

(14 040 )

(14 040 )

(14 055 )

(14 055 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2020

Sissenõutud fondikapital 31.12.2020

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata summasid. Sissenõutud fondikapital koosneb osamaksudest, mille EAF on sisse nõudnud ja mille liikmesriigid on üle kandnud hoiukontodele (vt allpool).

Nõukogu otsusega (EL) 2020/1708 (7) vähendati vastavalt sellele kaheksanda ja üheksanda EAFi sisekokkulepetes sätestatud liikmesriikide osamakse 223 miljoni euro suuruse summa võrra kaheksanda ja üheksanda EAFi raames vabastatud vahendite arvelt. Kuna kaheksanda EAFi alusel vabastatud vahendid on juba teistele EAFidele üle kantud, arvati 223 miljonit eurot üheksanda EAFi kapitalist maha. Sellest vähendamisest tulenevad tagasimaksed on hüvitatud üheteistkümnenda EAFi täiendava osamaksude tasumise nõude raames. Tagasimakset kasutatakse 2021. aasta osamaksu esimese osa vähendamiseks, mis selgitab 223 miljoni euro ulatuses ettemakstud kapitali (vt lisade punkt 2.7.2).

7

2.7.2

Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam Euroopa Liidu liikmesriik. Kuigi Ühendkuningriik on kuni kõikide programmide sulgemiseni EAFi liige ja võtab endale samad kohustused kui liikmesriigid, siis kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 153 ei saa tema osa kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kohustustega sidumata või vabastatud vahendites uuesti kasutada.

2.10.2.   Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa ja Ühendkuningriigi puhul

Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa ja Ühendkuningriigi puhul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheteistkümnenda EAFi osamaksud | % | Sissenõudmata kapital 31.12.2019 seisuga | 2020. aastal sisse nõutud kapital | Sissenõudmata kapital 31.12.2020 seisuga |
| Austria | 2,40 | 442 | (105) | 337 |
| Belgia | 3,25 | 599 | (143) | 456 |
| Bulgaaria | 0,22 | 40 | (10) | 31 |
| Horvaatia | 0,23 | 42 | (10) | 32 |
| Küpros | 0,11 | 21 | (5) | 16 |
| Tšehhi Vabariik | 0,80 | 147 | (35) | 112 |
| Taani | 1,98 | 365 | (87) | 278 |
| Eesti | 0,09 | 16 | (4) | 12 |
| Soome | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Prantsusmaa | 17,81 | 3 285 | (784) | 2 501 |
| Saksamaa | 20,58 | 3 795 | (906) | 2 889 |
| Kreeka | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Ungari | 0,61 | 113 | (27) | 86 |
| Iirimaa | 0,94 | 173 | (41) | 132 |
| Itaalia | 12,53 | 2 311 | (551) | 1 759 |
| Läti | 0,12 | 21 | (5) | 16 |
| Leedu | 0,18 | 33 | (8) | 25 |
| Luksemburg | 0,26 | 47 | (11) | 36 |
| Malta | 0,04 | 7 | (2) | 5 |
| Madalmaad | 4,78 | 881 | (210) | 671 |
| Poola | 2,01 | 370 | (88) | 282 |
| Portugal | 1,20 | 221 | (53) | 168 |
| Rumeenia | 0,72 | 132 | (32) | 101 |
| Slovakkia | 0,38 | 69 | (17) | 53 |
| Sloveenia | 0,22 | 41 | (10) | 32 |
| Hispaania | 7,93 | 1 463 | (349) | 1 114 |
| Rootsi | 2,94 | 542 | (129) | 413 |
| Ühendkuningriik | 14,68 | 2 707 | (646) | 2 061 |
| Kokku | 100,00 | 18 440 | (4 400 ) | 14 040 |

(miljonites eurodes)

Üheteistkümnenda EAFi osamaksud

%

Sissenõudmata kapital 31.12.2019 seisuga

2020. aastal sisse nõutud kapital

Sissenõudmata kapital 31.12.2020 seisuga

Austria

Austria

2,40

2,40

442

442

(105)

(105)

337

337

Belgia

Belgia

3,25

3,25

599

599

(143)

(143)

456

456

Bulgaaria

Bulgaaria

0,22

0,22

40

40

(10)

(10)

31

31

Horvaatia

Horvaatia

0,23

0,23

42

42

(10)

(10)

32

32

Küpros

Küpros

0,11

0,11

21

21

(5)

(5)

16

16

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

0,80

0,80

147

147

(35)

(35)

112

112

Taani

Taani

1,98

1,98

365

365

(87)

(87)

278

278

Eesti

Eesti

0,09

0,09

16

16

(4)

(4)

12

12

Soome

Soome

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Prantsusmaa

Prantsusmaa

17,81

17,81

3 285

3 285

(784)

(784)

2 501

2 501

Saksamaa

Saksamaa

20,58

20,58

3 795

3 795

(906)

(906)

2 889

2 889

Kreeka

Kreeka

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Ungari

Ungari

0,61

0,61

113

113

(27)

(27)

86

86

Iirimaa

Iirimaa

0,94

0,94

173

173

(41)

(41)

132

132

Itaalia

Itaalia

12,53

12,53

2 311

2 311

(551)

(551)

1 759

1 759

Läti

Läti

0,12

0,12

21

21

(5)

(5)

16

16

Leedu

Leedu

0,18

0,18

33

33

(8)

(8)

25

25

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

47

47

(11)

(11)

36

36

Malta

Malta

0,04

0,04

7

7

(2)

(2)

5

5

Madalmaad

Madalmaad

4,78

4,78

881

881

(210)

(210)

671

671

Poola

Poola

2,01

2,01

370

370

(88)

(88)

282

282

Portugal

Portugal

1,20

1,20

221

221

(53)

(53)

168

168

Rumeenia

Rumeenia

0,72

0,72

132

132

(32)

(32)

101

101

Slovakkia

Slovakkia

0,38

0,38

69

69

(17)

(17)

53

53

Sloveenia

Sloveenia

0,22

0,22

41

41

(10)

(10)

32

32

Hispaania

Hispaania

7,93

7,93

1 463

1 463

(349)

(349)

1 114

1 114

Rootsi

Rootsi

2,94

2,94

542

542

(129)

(129)

413

413

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

14,68

14,68

2 707

2 707

(646)

(646)

2 061

2 061

Kokku

Kokku

100,00

100,00

18 440

18 440

(4 400 )

(4 400 )

14 040

14 040

Kuna kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud eelnevatel aastatel, nõuti 2020. aastal sisse 4 400 miljoni euro suurune summa, mis on täielikult seotud üheteistkümnenda EAFiga.

2.10.3.   Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.10.4.   Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2018 | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (1) | (27) | 28 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | 181 | (181) | — |
| Saldo seisuga 31.12.2019 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (2) | (69) | 71 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (147) | 147 | — |
| Saldo seisuga 31.12.2020 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2018

Saldo seisuga 31.12.2018

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(1)

(1)

(27)

(27)

28

28

—

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

181

181

(181)

(181)

—

Saldo seisuga 31.12.2019

Saldo seisuga 31.12.2019

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(2)

(2)

(69)

(69)

71

71

—

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

(147)

(147)

147

147

—

Saldo seisuga 31.12.2020

Saldo seisuga 31.12.2020

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2020 | 2019 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 3.1 | 92 | 28 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | 43 | 46 |
| Kokku | | 135 | 74 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2020

2019

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

3.1

92

92

28

28

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

43

43

46

46

Kokku

Kokku

135

135

74

74

3.1.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2020 | 2019 |
| Kulude sissenõudmine | | (1) | 5 | 28 | 7 | 39 | 13 |
| Kaasrahastamisest saadud tulu | 3.1.1 | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |
| Kokku | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | 28 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2020

2019

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

(1)

(1)

5

5

28

28

7

7

39

39

13

13

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

3.1.1

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

Kokku

Kokku

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

28

28

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

2

2

1

1

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

11

11

6

6

13

13

6

6

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

42

42

15

15

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

13

13

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

17

17

5

5

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

7

7

2

2

79

79

22

22

Kokku

Kokku

92

92

28

28

3.1.1.   Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

Saadud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumidele ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada. Osamaksud jäävad kohustiste alla (vt lisade punktid 2.6.1 ja 2.7.2) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, see tähendab kuni rahastamiskõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa tulemiaruandes kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

2.6.1

2.7.2

3.4

3.2.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2020 | 2019 |
| Finantstulud | — | 5 | 1 | 1 | 6 | 7 |
| Muud tulud | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 39 |
| Kokku | — | 10 | 19 | 14 | 43 | 46 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2020

2019

Finantstulud

Finantstulud

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

7

7

Muud tulud

Muud tulud

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

39

39

Kokku

Kokku

—

—

10

10

19

19

14

14

43

43

46

46

Finantstulud koosnevad põhiliselt tähtajaks tasumata sissenõudekorraldustelt kogunenud intressidest (1,5 miljonit eurot) ja eelmaksete intressidest (4,7 miljonit eurot). Muud tulud koosnevad peamiselt kasumist, mis saadakse vahetuskursierinevustest. Vastav vahetuskursierinevustest tulenev kahjum kajastatakse muude kulude all (vt lisade punkt 3.6).

3.6

KULUD

KULUD

Selle rubriigi alla kuuluvad tegevusega seoses kantud kulud.

3.3.   ABIMEETMED

ABIMEETMED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2020 | 2019 |
| Programmikohane abi | — | — | 244 | 2 646 | 2 889 | 2 120 |
| Makromajanduslik toetus | — | (8) | — | — | (8) | 29 |
| Valdkondlik poliitika | — | 3 | — | — | 3 | (0) |
| AKV riikide sisesed projektid | — | (22) | 212 | 829 | 1 019 | 951 |
| Hädaabi | — | (7) | 5 | 21 | 19 | 112 |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | — | — | 2 | 10 | 13 | 7 |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — | — | 673 | 673 | 535 |
| Kokku | — | (33) | 462 | 4 179 | 4 607 | 3 755 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2020

2019

Programmikohane abi

Programmikohane abi

—

—

—

—

244

244

2 646

2 646

2 889

2 889

2 120

2 120

Makromajanduslik toetus

Makromajanduslik toetus

—

(8)

(8)

—

—

(8)

(8)

29

29

Valdkondlik poliitika

Valdkondlik poliitika

—

3

3

—

—

3

3

(0)

(0)

AKV riikide sisesed projektid

AKV riikide sisesed projektid

—

(22)

(22)

212

212

829

829

1 019

1 019

951

951

Hädaabi

Hädaabi

—

(7)

(7)

5

5

21

21

19

19

112

112

Institutsioonidele ettenähtud toetus

Institutsioonidele ettenähtud toetus

—

—

2

2

10

10

13

13

7

7

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

673

673

673

673

535

535

Kokku

Kokku

—

—

(33)

(33)

462

462

4 179

4 179

4 607

4 607

3 755

3 755

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist eri tegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

2020. aastal suurenesid tegevuskulud oluliselt (852 miljoni euro võrra), peamiselt üheteistkümnenda EAFi kulude suurenemise tõttu (3 141 000 eurolt 2019. aastal 4 179 000 euroni 2020. aastal). COVID-19 kriisi tulemusel kasvasid üheteistkümnenda EAFiga seotud kulud, eelkõige kuna projektid suunati ümber kriisi lahendamiseks. Peale selle on kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi kulude muutused kooskõlas EAFi tegevustsükliga ning seotud nende EAFide kohaste avatud lepingute arvu muutumisega. 2020. aastal toimib üheteistkümnes EAF täies mahus, mis tähendab seda, et aasta lõpu seisuga oli oluliselt rohkem lepinguid, mille alusel kulusid kanti (vt lisade punkt 2.2). Seevastu viidi 2020. aastal lõpule paljude kümnenda EAFi ja varasemate EAFidega seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mille tagajärjel nende EAFide raames kantud kulud vähenesid.

2.2

Üheteistkümnenda EAFi alusel tuleneb kulude suurenemine peamiselt programmikohase abi (kasv 2 120 000 eurolt 2019. aastal 2 889 000 euroni 2020. aastal) ja usaldusfondi osamaksude (kasv 535 miljonilt eurolt 2019. aastal 673 miljoni euroni 2020. aastal) suurenemisest. Seevastu vähenesid hädaabiga seotud kulud 92 miljoni euro võrra. Nagu eespool märgitud, muutus üheteistkümnenda EAFi raames võrreldes 2019. aastaga peamiselt abimeetmete kulude struktuur, et võtta arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud vajadusi.

Negatiivne summa üheksanda EAFi alusel tuleneb enamjaolt 2019. aasta sulgemisel reserveeritud summade tühistamisest.

3.4.   KAASRAHASTAMISE KULUD

KAASRAHASTAMISE KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2020 | 2019 |
| Kaasrahastamine | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2020

2019

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

Selles rubriigis on kajastatud 2020. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid).

2020. aastal viidi lõpule või toimisid täies mahus paljud üheteistkümnenda EAFi kohased kaasrahastatud projektid, mille tulemusel suurenesid kulud ja vähenesid kaasrahastamisega seotud kohustised (vt lisade punktid 2.6.1 ja 2.7.2).

2.6.1

2.7.2

Vastavalt kaasrahastamist käsitlevatele raamatupidamiseeskirjadele ei olnud nendel summadel mõju majandusaasta tulemile, sest need kajastati nii kaasrahastamise kuludes kui ka kaasrahastamisest saadud tulus (lisade punkt 3.1.1).

3.1.1

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

168

168

86

86

| | ELi rakendusametid |
| --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

14

14

(13)

(13)

| | usaldusfondid |
| --- | --- |

usaldusfondid

usaldusfondid

19

19

483

483

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

1 969

1 969

1 141

1 141

2 170

2 170

1 697

1 697

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | EIP ja EIF |
| --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

(67)

(67)

145

145

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

1 268

1 268

1 003

1 003

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

243

243

126

126

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

248

248

184

184

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

795

795

613

613

| | ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega |
| --- | --- |

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

2

2

1

1

2 490

2 490

2 073

2 073

Kokku

Kokku

4 660

4 660

3 770

3 770

3.5.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2020 | 2019 |
| Nõuete allahindlus | (1) | 3 | 16 | 4 | 21 | 1 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2020

2019

Nõuete allahindlus

Nõuete allahindlus

(1)

(1)

3

3

16

16

4

4

21

21

1

1

Selle rubriigi alla kuuluvate summade suurenemise põhjus on aeguvatest sissenõudekorraldustest (üle kahe aasta), pankrottidest ja loobumistest tulenevate ebatõenäoliselt laekuvate hinnanguliste summade kasv.

3.6.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

Rubriik „Haldus- ja IT-kulud“ hõlmab EAFi sisekokkuleppel põhinevaid summasid, mis on eraldatud komisjonile nende halduskulude katmiseks, mida nii peakorter kui ka delegatsioonid on seoses EAFi programmide juhtimisega kandnud. Nn toetuskulud on peamiselt seotud projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulude, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi, finantsjuhtimise, prognoosimise jm kuludega.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2020 | 2019 |
| Haldus- ja IT-kulud | — | — | — | 120 | 120 | 220 |
| Riski- ja kulueraldised | — | — | — | — | — | — |
| Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest | — | 4 | 1 | — | 4 | 3 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | — | 6 | 24 | 42 | 72 | 37 |
| Kokku | (0) | 9 | 25 | 162 | 196 | 260 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2020

2019

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

—

—

—

—

120

120

120

120

220

220

Riski- ja kulueraldised

Riski- ja kulueraldised

—

—

—

—

—

—

—

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

—

4

4

1

1

—

—

4

4

3

3

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

—

—

6

6

24

24

42

42

72

72

37

37

Kokku

Kokku

(0)

(0)

9

9

25

25

162

162

196

196

260

260

Selle rubriigi alla kuuluvate summade vähenemine on tingitud haldus- ja IT-kulude olulisest vähenemisest aasta lõpu seisuga (2019. aastal 220 miljonit eurot) ja vahetuskursi muutustest saadud kahjumiga seotud kulude suurenemisest (2019. aastal 37 miljonit eurot).

4.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Täitmistagatised | — | 7 | 4 | — | 12 | 15 |
| Lisatagatised | — | 5 | 3 | — | 9 | 9 |
| Kokku | — | 13 | 7 | — | 21 | 24 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Täitmistagatised

Täitmistagatised

—

7

7

4

4

—

—

12

12

15

15

Lisatagatised

Lisatagatised

—

5

5

3

3

—

9

9

9

9

Kokku

Kokku

—

13

13

7

7

—

—

21

21

24

24

Selleks et EAFist rahaliste vahendite saajad täidaksid EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustööde hankelepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % vahendite saajale tehtavatest vahemaksetest eesmärgiga tagada, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need lisatagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised avaliku sektori hankijale, mitte EAFile, mistõttu EAF neid ei kajasta.

4.2.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

4.2.1.   Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | — | 42 | 580 | 6 602 | 7 224 | 8 564 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2020

31.12.2019

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

—

—

42

42

580

580

6 602

6 602

7 224

7 224

8 564

8 564

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 9 286 miljonit eurot (2019. aastal 10 270 miljonit eurot).

5.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega.

5.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| a) | Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

| b) | Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes.

| c) | EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

c)

EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| | USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku | USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 65 | — | — | — | 69 | 6 | 140 | — | — | — | — | 115 | 8 | 123 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2 | — | — | — | 726 | — | 728 | 1 | — | — | — | 1 178 | — | 1 179 |
| | 67 | — | — | — | 795 | 6 | 868 | 1 | — | — | — | 1 293 | 8 | 1 302 |
| Finantskohustised | | | | | | | | | | | | | | |
| Pikaajalised finantskohustised | — | — | — | — | (2) | — | (2) | — | — | — | — | (19) | — | (19) |
| Võlgnevused | (16) | — | (6) | — | (603) | 10 | (615) | (7) | — | — | — | (509) | — | (516) |
| | (16) | — | (6) | — | (605) | 10 | (617) | (7) | — | — | — | (528) | — | (535) |
| Kokku | 51 | — | (6) | — | 190 | 16 | 251 | (6) | — | — | — | 765 | 8 | 767 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

65

65

—

—

—

69

69

6

6

140

140

—

—

—

—

—

—

115

115

8

8

123

123

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2

2

—

—

—

726

726

—

728

728

1

1

—

—

—

—

1 178

1 178

—

1 179

1 179

67

67

—

—

—

795

795

6

6

868

868

1

1

—

—

—

—

—

1 293

1 293

8

8

1 302

1 302

Finantskohustised

Finantskohustised

Pikaajalised finantskohustised

Pikaajalised finantskohustised

—

—

—

—

(2)

(2)

—

(2)

(2)

—

—

—

—

(19)

(19)

—

(19)

(19)

Võlgnevused

Võlgnevused

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(603)

(603)

10

10

(615)

(615)

(7)

(7)

—

—

—

(509)

(509)

—

—

(516)

(516)

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

(7)

(7)

—

—

—

(528)

(528)

—

—

(535)

(535)

Kokku

Kokku

51

51

—

(6)

(6)

—

190

190

16

16

251

251

(6)

(6)

—

—

—

—

—

765

765

8

8

767

767

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi rahavoogude juhtimise toiminguid.

5.3.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

EAF ei laena raha ning seepärast tal krediidiintressiriski suhtes riskipositsioon puudub. Kuna aga EKP hoiustamise püsivõimaluse intressimäär on negatiivne (-0,5 % alates 2019. aasta septembrist), siis on eurodes hoiuste intress negatiivne.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud enda määratud finantsasutuses. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 (8) katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

8

Kommertspankade kontodel hoitavate üleöösaldode suhtes kehtib aga negatiivne intress. Seepärast on komisjon kehtestanud EAFi nimel likviidsuse juhtimise meetmed, et minimeerida nendel kontodel hoitavaid saldosid ja negatiivseid intressikulusid võimalikult ulatuslikult piirata. Intress arvutatakse muutuvate turuintressimäärade põhjal, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Kehtestatud on kontrollid, millega tagatakse selle intressi kooskõla lepingujärgsete kokkulepetega.

5.4.   KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2020 | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 123 | 100 | 16 | 7 | — |

(miljonites eurodes)

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2020

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Nõuded | Raha | Kokku | Nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 9 | 372 | 381 | 7 | 958 | 965 |
| Üle keskmise kvaliteediga | — | 211 | 211 | — | 220 | 220 |
| Alla keskmise kvaliteediga | — | 145 | 145 | — | 1 | 1 |
| Muud kui investeerimiskvaliteediga | — | — | — | — | — | — |
| | 9 | 728 | 737 | 7 | 1 179 | 1 186 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) | — | — | — | — | — | — |
| Kokku | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| Kokku | 140 | 728 | 868 | 123 | 1 179 | 1 302 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Nõuded

Raha

Kokku

Nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

9

9

372

372

381

381

7

7

958

958

965

965

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

—

211

211

211

211

—

220

220

220

220

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

—

145

145

145

145

—

1

1

1

1

Muud kui investeerimiskvaliteediga

Muud kui investeerimiskvaliteediga

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

9

728

728

737

737

7

7

1 179

1 179

1 186

1 186

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

Kokku

Kokku

140

140

728

728

868

868

123

123

1 179

1 179

1 302

1 302

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide nende EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Muud kui investeerimiskvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

Enamikku EAFi rahalistest vahenditest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni likviidsuse juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Seepärast on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab selle, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et vähendada EAFi vastaspoole riski.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Finantskohustised seisuga 31.12.2020 | 615 | 2 | — | 617 |
| Finantskohustised seisuga 31.12.2019 | 516 | 2 | 17 | 535 |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Finantskohustised seisuga 31.12.2020

Finantskohustised seisuga 31.12.2020

615

615

2

2

—

—

617

617

Finantskohustised seisuga 31.12.2019

Finantskohustised seisuga 31.12.2019

516

516

2

2

17

17

535

535

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul kehtib hooajalisus.

Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate peamised rahalised õigused“.

7.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. Täpsem teave peamiste võrreldavate artiklite laadi kohta on esitatud tabelite lisades.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| EELARVEAASTA TULEM | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Tulud | | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | (2) | — |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (23) | (16) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 13 | 23 |
| Eelmaksete netomõju | 61 | 53 |
| Viitlaekumised (neto) | (33) | (67) |
| Muu | — | (3) |
| Kulud | | |
| Aruandeaasta maksmata kulud | 119 | 107 |
| Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud | (817) | (672) |
| Eelmaksete netomõju | (281) | (44) |
| Viitvõlgnevused (neto) | 1 102 | 719 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (4 604 ) | (3 856 ) |

(miljonites eurodes)

2020

2019

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

(2)

(2)

—

—

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(23)

(23)

(16)

(16)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

13

13

23

23

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

61

61

53

53

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

(33)

(33)

(67)

(67)

Muu

Muu

—

—

(3)

(3)

Kulud

Kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

119

119

107

107

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

(817)

(817)

(672)

(672)

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(281)

(281)

(44)

(44)

Viitvõlgnevused (neto)

Viitvõlgnevused (neto)

1 102

1 102

719

719

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(4 604 )

(4 604 )

(3 856 )

(3 856 )

8.1.   VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kuid eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelmaksete netomõju rida viitab eelmaksete tasaarvestamisele vahendite saajatelt sissenõutud summadega. Nende laekumiste puhul on tegemist eelarve tuludega, kuid neil ei ole mõju tulemile, mistõttu tuleb need võrdlemise eesmärgil juurde arvata.

rida viitab eelmaksete

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta tühistatud viitlaekumised.

Viitlaekumiste netosumma

8.2.   VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Aruandeaasta maksmata kulud

aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Tühistatud maksetest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Tühistatud maksetest

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitama eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahendite saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta vahendite saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate tühistatud viitvõlgnevused.

Viitvõlgnevuste netosumma

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 (9)

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020

9

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Asutamine

Asutamine

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (10) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (11) (edaspidi „EAFi finantsmäärus“) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

10

11

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014. |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015. |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

Missioon

Missioon

ELi Bêkou usaldusfond loodi eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt on selle peamine eesmärk „anda järjepidevat ja sihipärast abi haavatavate elanikkonnarühmade vastupanuvõime suurendamiseks ja toetada kõiki Kesk-Aafrika kriisist väljumise ja ülesehitamisega seotud aspekte, koordineerida tööd lühikese, keskmise pikkusega ja pika aja jooksul ning aidata naaberriikidel kriisi tagajärgedega toime tulla“.

Põhitegevus

Põhitegevus

Liidu usaldusfondi on koondatud eri rahastajatelt saadud vahendid, et rahastada programme vastavalt kokkulepitud eesmärkidele. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest 2014. aasta juulis on usaldusfond vastu võtnud 22 programmi ja jõudnud enam kui 2,5 miljoni vahendite saajani. Programmid on loodud selleks, et aidata Kesk-Aafrika Vabariigil ja selle elanikkonnal toime tulla 2013. aasta kriisi tagajärgedega. Konkreetsemalt on ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon), elavdada majandust, soodustada töökohtade loomist ning edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja leppimist.

Juhtimine

Juhtimine

ELi Bêkou usaldusfondi juhtimise tagab Euroopa Komisjon, kes tegutseb ka usaldusfondi kahe juhtorgani – nõukogu ja tegevjuhtkonna – sekretariaadina. ELi Bêkou usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate, komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindajad, Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutuste esindaja ning vaatlejad. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle kodukord on sätestatud liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Nõukogu põhiülesanne on usaldusfondi üldise strateegia koostamine ja läbivaatamine. Tegevjuhtkond vastutab fondist rahastatavate meetmete väljavalimise eest ja teeb järelevalvet nende rakendamise üle. Lisaks kiidab ta heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

Rahastamisallikad

Rahastamisallikad

ELi Bêkou usaldusfondi rahastatakse rahastajate toetustest.

Majandusaasta aruanne

Majandusaasta aruanne

Aruande koostamise alus

Aruande koostamise alus

Majandusaasta aruannete koostamise õigusraamistik ja tähtpäevad on sätestatud lepingus, millega asutatakse Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfond (ELi Bêkou usaldusfond) ja kehtestatakse selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi moodustamise kokkulepe“). Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt tuleb majandusaasta aruanne koostada vastavalt eeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi liidu usaldusfondide peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab kõikidele liidu usaldusfondidele ühise raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit.

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruandes käsitletakse ajavahemikku 1. jaanuarist 31. detsembrini ning see sisaldab raamatupidamise aastaaruannet ja eelarve täitmise aruandeid. Kui raamatupidamise aastaaruanne ja seda täiendavad lisad koostatakse tekkepõhise arvestuse alusel, siis eelarve täitmise aruanded põhinevad eeskätt raha liikumisel.

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Majandusaasta aruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor. Peaarvepidaja koostatud esialgne majandusaasta aruanne edastatakse järgmise aasta 1. märtsiks audiitorühingule, mille üksus on valinud pakkumismenetluse teel. Pärast auditit koostab peaarvepidaja lõpliku majandusaasta aruande ja esitab selle heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8 lõike 3 punkti 4 alapunkt c).

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne on konsolideeritud Euroopa Arengufondi majandusaasta aruandesse.

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Eelarveaastal saavutatud tulemused

Eelarveaastal saavutatud tulemused

EL käivitas oma esimese usaldusfondi (ELi usaldusfond) – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – 2014. aasta juulis, et aidata Kesk-Aafrika Vabariiki ja selle elanikkonda pärast 2013. aasta kriisi. ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk on tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid ning veevarustus ja kanalisatsioon), toetada maaelu arengut ja majanduse taastumist ning edendada leppimist. Alates loomisest on ELi Bêkou usaldusfond vastu võtnud 23 programmi ja jõudnud enam kui 2,8 miljoni vahendite saajani.

Hoolimata sellest, et Kesk-Aafrika Vabariigil on demokraatlikult valitud valitsus ja et 2019. aasta veebruaris sõlmiti rahulepe, on julgeolekuolukord Kesk-Aafrika Vabariigis endiselt heitlik. Sellises keerulises ja ebakindlas keskkonnas tegutsedes kasutab ELi Bêkou usaldusfond ära oma suhtelisi eeliseid – paindlikkust ja kohanemisvõimet muutuvate oludega. Lisaks on ELi Bêkou usaldusfond praegu jätkuvalt ainus vahend, mis aitab suurendada nii elanikkonna kui ka riigi toimetulekuvõimet hädaabi, taastus- ja arenguabi tõhusa ühendamise teel.

Tegevustasandil olid 2020. aasta tähtsamad sündmused järgmised.

| — | Aprillis võttis ELi Bêkou usaldusfond kirjaliku menetluse teel vastu kolm uut programmi. Need hõlmavad soolise võrdõiguslikkuse programmi kolmandat etappi, lepitusmeetmete teist etappi, millega nähakse ette Kesk-Aafrika Vabariigi raadiokanalite ja eelkõige Raadio Ndeke Luka jätkuv toetamine, ja uut kutseõppeprogrammi maapiirkondades. |
| --- | --- |

—

Aprillis võttis ELi Bêkou usaldusfond kirjaliku menetluse teel vastu kolm uut programmi. Need hõlmavad soolise võrdõiguslikkuse programmi kolmandat etappi, lepitusmeetmete teist etappi, millega nähakse ette Kesk-Aafrika Vabariigi raadiokanalite ja eelkõige Raadio Ndeke Luka jätkuv toetamine, ja uut kutseõppeprogrammi maapiirkondades.

| — | Vastusena COVID-19 puhangule tehti ELi Bêkou usaldusfondi raames suuri jõupingutusi meetmete ümbersuunamiseks, kiirendamiseks ja prioriseerimiseks, et kriisile kõige tõhusamalt reageerida. Sellega seoses toetasid tervishoiu- ning veevarustus- ja kanalisatsiooniprogrammid oluliselt Euroopa tiimi reageerimist kriisile, mis süvendas olemasolevaid vajadusi nendes kahes sektoris. Juunis kiitis ELi Bêkou usaldusfond heaks nende kahe meetme muudatuse, suurendades tervishoiuprogrammi vahendeid 2,2 miljoni euro ning veevarustus- ja kanalisatsiooniprogrammi vahendeid 2 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

—

Vastusena COVID-19 puhangule tehti ELi Bêkou usaldusfondi raames suuri jõupingutusi meetmete ümbersuunamiseks, kiirendamiseks ja prioriseerimiseks, et kriisile kõige tõhusamalt reageerida. Sellega seoses toetasid tervishoiu- ning veevarustus- ja kanalisatsiooniprogrammid oluliselt Euroopa tiimi reageerimist kriisile, mis süvendas olemasolevaid vajadusi nendes kahes sektoris. Juunis kiitis ELi Bêkou usaldusfond heaks nende kahe meetme muudatuse, suurendades tervishoiuprogrammi vahendeid 2,2 miljoni euro ning veevarustus- ja kanalisatsiooniprogrammi vahendeid 2 miljoni euro võrra.

| — | Detsembris võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu 4 miljoni euro suuruse kogueelarvega programmi, millega toetatakse elanikkonnakaitse elluviimist. Peale selle suurendati järjekordselt ELi Bêkou usaldusfondi poolelioleva tervishoiuprogrammi (III etapi) eelarvet täiendava 10 miljoni euro võrra, et vältida rahaliste vahendite võimalikku puudujääki üliolulises tervishoiusektoris. |
| --- | --- |

—

Detsembris võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu 4 miljoni euro suuruse kogueelarvega programmi, millega toetatakse elanikkonnakaitse elluviimist. Peale selle suurendati järjekordselt ELi Bêkou usaldusfondi poolelioleva tervishoiuprogrammi (III etapi) eelarvet täiendava 10 miljoni euro võrra, et vältida rahaliste vahendite võimalikku puudujääki üliolulises tervishoiusektoris.

| — | ELi Bêkou usaldusfondi projektide rakendamist mõjutas ebakindel julgeolekuolukord (Banguis ja sisemaal toimunud konfliktid, millele järgnesid suhtelise stabiilsuse perioodid), samuti ebakindlus seoses lähenevate presidendivalimistega 2020. aasta detsembris. |
| --- | --- |

—

ELi Bêkou usaldusfondi projektide rakendamist mõjutas ebakindel julgeolekuolukord (Banguis ja sisemaal toimunud konfliktid, millele järgnesid suhtelise stabiilsuse perioodid), samuti ebakindlus seoses lähenevate presidendivalimistega 2020. aasta detsembris.

2020. aasta detsembris otsustas EL pikendada ELi Bêkou usaldusfondi nõukogu ametlikul taotlusel usaldusfondi tegevust 31. detsembrini 2021, mille tulemusel on selle kogukestus 78 kuu asemel 90 kuud. See võimaldab ELi Bêkou usaldusfondil võtta kõikide saadud toetuste suhtes kulukohustusi ja sõlmida nende kohta lepinguid õigeaegselt ja vastavalt Kesk-Aafrika Vabariigi vajadustele. Tegemist on ELi Bêkou usaldusfondi tegevuse teise ja viimase pikendamisega.

Eelarve ja eelarve täitmine

2020. aasta lõpuks olid rahastajad võtnud seoses ELi usaldusfondiga kohustusi peaaegu 308,3 miljoni euro ulatuses, mida on 12,5 miljonit eurot rohkem kui 2019. aastal. Sellest 308,3 miljonist eurost on 1 miljon eurot veel kinnitamata.

ELi Bêkou usaldusfond sõlmis 2020. aastal seitse uut lepingut ja üheksa meetmete rakendusperioodide pikendamise ja kulude suurendamise lepingu lisa kogumaksumusega ligi 53 miljonit eurot. Nendega toetatakse fondi programmide rakendamist tervishoiu-, veevarustuse ja kanalisatsiooni, maaelu arengu, majanduse taastumise ja leppimise valdkondades.

Samuti maksti lisaks eelmistel aastatel tehtud maksetele 2020. aastal välja üle 46 miljoni euro. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku peaaegu 197 miljonit eurot.

COVID-19 peamine mõju ELi Bêkou usaldusfondi eelarve täitmisele 2020. aastal on järgmine:

| — | vähem lepinguid meetmete ettevalmistamisel esinenud probleemide tõttu; |
| --- | --- |

—

vähem lepinguid meetmete ettevalmistamisel esinenud probleemide tõttu;

| — | väiksemad kulud, kuna projekte ei suudetud rakendada ning finantsaruannete ja kulude kinnitamise aruannete koostamisel esines probleeme. |
| --- | --- |

—

väiksemad kulud, kuna projekte ei suudetud rakendada ning finantsaruannete ja kulude kinnitamise aruannete koostamisel esines probleeme.

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

| — | tegevuskulud (vt lisade punkt 3.3) on kokku vähenenud 661 000 euro võrra, põhiliste tervishoiuteenustega seotud kulud on aga kasvanud tulenevalt eelarve suurendamisest, et reageerida COVID-19 pandeemiast tingitud täiendavatele probleemidele; |
| --- | --- |

—

tegevuskulud (vt lisade punkt 3.3) on kokku vähenenud 661 000 euro võrra, põhiliste tervishoiuteenustega seotud kulud on aga kasvanud tulenevalt eelarve suurendamisest, et reageerida COVID-19 pandeemiast tingitud täiendavatele probleemidele;

3.3

| — | eelmaksed (vt lisade punkt 2.1) vähenesid 3 685 000 euro võrra, sest kuna sõlmiti väiksem arv lepinguid, siis tehti ka vähem ettemakseid (2020. aastal sõlmiti seitse uut lepingut, võrrelduna 11 lepinguga 2019. aastal); |
| --- | --- |

—

eelmaksed (vt lisade punkt 2.1) vähenesid 3 685 000 euro võrra, sest kuna sõlmiti väiksem arv lepinguid, siis tehti ka vähem ettemakseid (2020. aastal sõlmiti seitse uut lepingut, võrrelduna 11 lepinguga 2019. aastal);

2.1

| — | finantskohustised (vt lisade punkt 2.4) vähenesid 11 889 000 euro võrra, sest rahastajate sissemakstud osamaksud ei ole piisavad iga-aastaste väljaminevate maksete katmiseks. Selle tulemusel vähenesid ka raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.3). |
| --- | --- |

—

finantskohustised (vt lisade punkt 2.4) vähenesid 11 889 000 euro võrra, sest rahastajate sissemakstud osamaksud ei ole piisavad iga-aastaste väljaminevate maksete katmiseks. Selle tulemusel vähenesid ka raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.3).

2.4

2.3

BILANSS

BILANSS

| (uhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 2 418 | 3 273 |
| | | 2 418 | 3 273 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 15 482 | 18 312 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.2 | 5 340 | 1 853 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.3 | 7 339 | 17 432 |
| | | 28 161 | 37 597 |
| VARAD KOKKU | | 30 579 | 40 870 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Finantskohustised | 2.4 | (17 838 ) | (29 727 ) |
| | | (17 838 ) | (29 727 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Võlgnevused | 2.5 | (795) | (10) |
| Viitvõlgnevused | 2.6 | (11 947 ) | (11 133 ) |
| | | (12 741 ) | (11 143 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (30 579 ) | (40 870 ) |
| NETOVARA | | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Liikmete osamaksud | | — | — |
| Kumuleerunud ülejääk | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | — | — |
| NETOVARA | | — | — |

(uhandetes eurodes)

Lisa

31.12.2020

31.12.2019

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

2 418

2 418

3 273

3 273

2 418

2 418

3 273

3 273

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

15 482

15 482

18 312

18 312

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.2

2.2

5 340

5 340

1 853

1 853

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.3

2.3

7 339

7 339

17 432

17 432

28 161

28 161

37 597

37 597

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

30 579

30 579

40 870

40 870

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.4

2.4

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.5

2.5

(795)

(795)

(10)

(10)

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

2.6

2.6

(11 947 )

(11 947 )

(11 133 )

(11 133 )

(12 741 )

(12 741 )

(11 143 )

(11 143 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(30 579 )

(30 579 )

(40 870 )

(40 870 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Liikmete osamaksud

Liikmete osamaksud

—

—

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2020 | 2019 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Tulu annetustest | 3.1 | 47 889 | 48 343 |
| Kulude sissenõudmine | 3.2 | 115 | 68 |
| | | 48 004 | 48 410 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Finantstulud | | — | (2) |
| | | — | (2) |
| Kogutulu | | 48 004 | 48 408 |
| KULUD | | | |
| Tegevuskulud | 3.3 | (46 959 ) | (47 620 ) |
| Finantskulud | 3.4 | (68) | — |
| Muud kulud | 3.5 | (978) | (789) |
| Kulud kokku | | (48 004 ) | (48 408 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | | |

(tuhandetes eurodes)

Lisa

2020

2019

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

3.1

3.1

47 889

47 889

48 343

48 343

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

3.2

3.2

115

115

68

68

48 004

48 004

48 410

48 410

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

—

—

(2)

(2)

—

—

(2)

(2)

Kogutulu

Kogutulu

48 004

48 004

48 408

48 408

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

3.3

3.3

(46 959 )

(46 959 )

(47 620 )

(47 620 )

Finantskulud

Finantskulud

3.4

3.4

(68)

(68)

—

—

Muud kulud

Muud kulud

3.5

3.5

(978)

(978)

(789)

(789)

Kulud kokku

Kulud kokku

(48 004 )

(48 004 )

(48 408 )

(48 408 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | 3 685 | 11 405 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (3 487 ) | (715) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (11 889 ) | (13 010 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 784 | (908) |
| Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 814 | 6 734 |
| NETORAHAVOOD | (10 093 ) | 3 506 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (10 093 ) | 3 506 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 17 432 | 13 926 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 7 339 | 17 432 |

(tuhandetes eurodes)

2020

2019

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

3 685

3 685

11 405

11 405

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(3 487 )

(3 487 )

(715)

(715)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(11 889 )

(11 889 )

(13 010 )

(13 010 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

784

784

(908)

(908)

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

814

814

6 734

6 734

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

17 432

17 432

13 926

13 926

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

7 339

7 339

17 432

17 432

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 (12)

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020

12

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Asutamine

Asutamine

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (13) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (14) (edaspidi „EAFi finantsmäärus“) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

13

14

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014. |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015. |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

Missioon

Missioon

ELi Aafrika usaldusfondi põhieesmärgid on toetada stabiilsuse kõiki aspekte ja anda panus rände paremasse haldamisse ning tegeleda ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke ja võrdseid võimalusi, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Põhitegevus

Põhitegevus

Liidu usaldusfondi on koondatud eri rahastajatelt saadud vahendid, et rahastada meetmeid vastavalt kokkulepitud eesmärkidele. ELi Aafrika usaldusfond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ning Põhja-Aafrika piirkond. Usaldusfondi projektides võivad üksikjuhtumipõhiselt osaleda ka abikõlblike riikide naaberriigid. Usaldusfond on loodud piiratud ajaks, et võtta nende piirkondade probleemide lahendamiseks lühiajalisi ja keskpika perioodi meetmeid.

Juhtimine

Juhtimine

ELi Aafrika usaldusfondi juhtimise tagab Euroopa Komisjon, kes tegutseb ka usaldusfondi kahe juhtorgani – nõukogu ja tegevjuhtkonna – sekretariaadina. ELi Aafrika usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate ja komisjoni esindajad; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, abikõlblike riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejatena. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle kodukord on sätestatud liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Nõukogu põhiülesanne on usaldusfondi üldise strateegia koostamine ja läbivaatamine. Tegevjuhtkond vastutab fondist rahastatavate meetmete väljavalimise eest ja teeb järelevalvet nende rakendamise üle. Lisaks kiidab ta heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

Rahastamisallikad

Rahastamisallikad

ELi Aafrika usaldusfondi rahastatakse rahastajate toetustest.

Majandusaasta aruanne

Majandusaasta aruanne

Aruande koostamise alus

Aruande koostamise alus

Majandusaasta aruannete koostamise õigusraamistik ja tähtpäevad on sätestatud lepingus, millega asutatakse Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestatakse selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi moodustamise kokkulepe“). Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt tuleb majandusaasta aruanne koostada vastavalt eeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja

Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt on komisjoni peaarvepidaja ühtlasi usaldusfondi peaarvepidaja.

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruandes käsitletakse ajavahemikku 1. jaanuarist 31. detsembrini ning see sisaldab raamatupidamise aastaaruannet ja eelarve täitmise aruandeid. Kui raamatupidamise aastaaruanne ja seda täiendavad lisad koostatakse tekkepõhise arvestuse alusel, siis eelarve täitmise aruanded põhinevad eeskätt sularaha liikumisel.

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Majandusaasta aruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor. Peaarvepidaja koostatud esialgne majandusaasta aruanne edastatakse järgmise aasta 1. märtsiks audiitorühingule, mille üksus on valinud pakkumismenetluse teel. Pärast auditit koostab peaarvepidaja lõpliku majandusaasta aruande ja esitab selle heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne on konsolideeritud Euroopa Arengufondi majandusaasta aruandesse.

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Eelarveaastal saavutatud tulemused

Eelarveaastal saavutatud tulemused

2020. aasta andis taas kord tunnistust sellest, et ELi Aafrika usaldusfond on kiire ja tõhus rakendusvahend. Sellega soodustati poliitikadialoogi Aafrika partnerriikidega, rakendati innovatiivseid lähenemisviise ning saavutati käegakatsutavaid tulemusi ELi Aafrika usaldusfondi kolmes piirkonnas (Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ja Põhja-Aafrika piirkond), koondades rahalisi vahendeid ja eksperditeadmisi suurelt hulgalt sidusrühmadelt.

ELi Aafrika usaldusfond kinnistas veelgi koostöös ELi liikmesriikide arenguasutuste, ÜRO organisatsioonide, vabaühenduste ja partnerriikidega saavutatud tulemusi – tegevjuhtkonnad kiitsid kolme piirkonna peale kokku heaks 37 uut programmi ja 26 lisatoetust kogusummas 560 miljonit eurot. Seega on usaldusfondil kokku 254 heakskiidetud programmi, nende hulgas neli mitut komponenti hõlmavat programmi, kogueelarvega üle 4,8 miljardi euro. 2020. aastal sõlmiti rakenduspartneritega uued lepingud kogusummas üle 1 miljardi euro, mis tähendab, et sõlmitud lepingute kogusumma on rohkem kui 4,5 miljardit eurot. 2020. aasta lõpuks oli maksete summa ligikaudu 3 miljardit eurot.

2020. aastal jätkas ELi Aafrika usaldusfond jõupingutusi oma kahe eesmärgi saavutamiseks – stabiilsuse edendamiseks ning sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, Aafrika Sarve piirkonnas ja Põhja-Aafrika piirkonnas. Ebaseadusliku rände probleemidega tegelemiseks jätkas ELi Aafrika usaldusfond tasakaalustatud lähenemisviisi rakendamist, keskendudes ELile ja Aafrikale vastastikust huvi pakkuvatele valdkondadele – võitlus rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, vabatahtliku päritoluriiki tagasipöördumise toetamine ning päritoluriiki tagasi pöörduvate rändajate kestlik taasintegreerimine.

Eelmisel aastal võeti seoses ELi Aafrika usaldusfondiga täiendavaid finantskohustusi 361,9 miljoni euro ulatuses, sealhulgas 29,2 miljonit eurot liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt. Selle tulemusena oli ELi Aafrika usaldusfondile 31. detsembri 2020. aasta seisuga lubatud rahaliste vahendite kogusumma üle 5 miljardi euro, millest 619,7 miljonit eurot moodustasid vahendid ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt (Norra ja Šveits).

Sarnaselt 2019. aastaga jätkas ELi Aafrika usaldusfond tihedat koostööd paljude eri rakenduspartneritega (liikmesriikide asutused, ÜRO ja rahvusvahelised organisatsioonid, kohalikud ja rahvusvahelised vabaühendused).

2020. aasta jooksul viidi lõpule ELi Aafrika usaldusfondi 2019. aastal käivitatud vahehindamine, mille eesmärk oli anda ELi väliskoostöö talitustele ja laiemale avalikkusele üldine sõltumatu ülevaade ELi Aafrika usaldusfondi vahehindamisest. Hindamine hõlmas aastatel 2016–2019 rakendatud 600st projektist enam kui 200. Konsulteeriti kõikide asjaomaste komisjoni talituste, Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonidega nendes kolmes piirkonnas. Kohapealseid külastusi tehti kuude riiki: Etioopiasse, Liibüasse, Marokosse, Nigerisse, Senegali ja Somaaliasse. 2020. aastal koostatud lõpparuanne avaldatakse 2021. aasta kevadel.

Saheli ja Tšaadi järve piirkonda käsitlevatest järelevalve- ja õppesüsteemi aruannetest nähtub, et aasta jooksul saavutati ELi Aafrika usaldusfondi eri töövaldkondades käegakatsutavaid tulemusi. Põhja-Aafrika piirkonna järelevalve- ja õppesüsteemi raames avaldati kaks järelevalvearuannet, mis on kättesaadavad ELi usaldusfondi veebisaidil ja mille eesmärk on analüüsida seda, kuidas ELi usaldusfondist rahastatavad projektid toetavad fondi viit strateegilist eesmärki Põhja-Aafrika piirkonnas.

Vastutust ja läbipaistvust on parandatud tõhusama teabevahetuse kaudu, mis hõlmab ELi Aafrika usaldusfondi veebisaidi regulaarset ajakohastamist, sotsiaalmeedias postituste tegemist ja teabeürituste korraldamist.

2020. aastal avaldas ka Aafrikas suurt mõju COVID-19 pandeemia. COVID-19 pandeemia puhangule reageerides võttis komisjon 2020. aasta aprillis vastu ühisteatise ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga, milles kutsuti üles keskenduma kõige haavatavamatele inimestele, sealhulgas rändajatele, pagulastele, riigisisestele põgenikele ja neid vastuvõtvatele kogukondadele. EL ja liikmesriigid tegutsesid üheskoos Euroopa tiimina ning võtsid COVID-19 hävitava mõju vastu võitlemiseks koos partnerriikidega kriisi lahendamiseks põhjalikke ja kaalukaid meetmeid, kohandades prioriteete ja programme, sealhulgas ELi Aafrika usaldusfondi programme.

Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas süvendas ulatuslik sundränne koos kliimamuutuste, rahvaarvu kontrollimatu kasvu, laialt levinud vaesuse ja COVID-19 pandeemiaga varasemat survet ning avaldas üha suuremat mõju rändele ja konfliktile. Kogu aasta vältel tekitasid kasvav vägivald ja massiline sundränne piirkonnas üha suuremat ebaturvalisust. Seda arvesse võttes kiitis ELi Aafrika usaldusfondi tegevjuhtkond heaks 15 uut programmi ja kümme lisatoetust kogusummas 225,9 miljonit eurot. Juhtimise parandamiseks ja sotsiaalse sidususe suurendamiseks on ELi Aafrika usaldusfondi 2020. aastal heakskiidetud meetmetest 57 % suunatud kõnealusele stabiliseerimisele. Eritähelepanu pööratakse ka lõksu jäänud rändajate ja riigisiseste põgenike abistamisele. 24 % ELi Aafrika usaldusfondi uutest meetmetest on ette nähtud vahendite saajate vastupidavuse tugevdamisele, toetades nii kõige haavatavamate inimeste kui ka riigisiseste põgenike, pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade toiduga ja toitumisalast kindlustatust, kaitstes nende haavatavaid elatusvahendeid ning edendades neile suunatud sotsiaalkaitsekavasid.

COVID-19 pandeemia puhkemine 2020. aasta alguses süvendas veelgi ebakindlat olukorda Aafrika Sarve piirkonnas, mida juba niigi mõjutasid järjestikused põuad ja üleujutused, konfliktid ja ebaturvalisus, pikaajalised pagulas- ja riigisisese sundrände kriisid ning kümnendite suurim kõrbetirtsude sissetung. Kõikides piirkonna riikides oli suur meditsiiniteenuste ja -vahendite nappus, liikumiskeelud ja -piirangud halvendasid põhiteenuste kättesaadavust ning edasi lükati mitu poliitilist sündmust, sealhulgas Etioopia üldvalimised. Mitme poolelioleva projekti meetmed suunati ümber viiruse leviku vastu võitlemiseks ja pandeemia majandusmõju leevendamiseks. Seda probleemi arvestades võeti uusi kohustusi, jaotati vahendeid ümber ja anti lisatoetusi. Kokku kiitis tegevjuhtkond 2020. aastal heaks 12 uut programmi ja 13 lisatoetust kogusummas 212,15 miljonit eurot.

2020. aastal pidi ELi Aafrika usaldusfond igakülgselt reageerima Põhja-Aafrika piirkonna probleemidele, et päästa elusid, kaitsta kõige haavatavamaid inimesi, toetada vastuvõtvaid kogukondi, pakkuda turvalisi ja organiseeritud liikuvusvõimalusi ning võidelda COVID-19 pandeemia tagajärgede vastu. Põhja-Aafrika piirkonna komponent on jätkanud tööd vastavalt ELi usaldusfondi strateegilise nõukogu kokkulepitud tegevussuundadele, mis hõlmavad toetust rände juhtimise tõhustamiseks, tööjõu rände ja liikuvuse toetamist, haavatavate rändajate kaitset, vabatahtlikku tagasipöördumist, püsivat taasintegreerimist ja kogukondade stabiliseerimist ning integreeritud piirihaldust. Kokku võttis tegevjuhtkond 2020. aastal vastu kümme uut meedet kogusummas 113,6 miljonit eurot. See hõlmab ka 30 miljoni euro ulatuses vahendeid, mis jaotati ümber Liibüa piirihaldusprogrammist (II etapp), mille summat vähendati 15 miljoni euroni. Peale selle võttis tegevjuhtkond olemasolevate meetmete eelarve kolme lisatoetusena vastu 12,3 miljoni euro ulatuses vahendeid.

Eelarve ja eelarve täitmine

Eelarve ja eelarve täitmine

2020. aastal oli eelarveliste kulukohustuste kogusumma 740,7 miljonit eurot võrreldes 722,7 miljoni euroga 2019. aastal. 2020. aastal sõlmiti lepinguid kokku 1,1 miljardi euro ulatuses, samal ajal kui 2019. aastal oli see summa 951,3 miljonit eurot.

Eelarve täitmine kasutatavate kulukohustuste näol ulatus 2020. aastal 99 %ni ning aruandeperioodi maksed ületasid 1 miljardit eurot. Maksete kogusumma oli 2020. aastal 143 miljoni euro võrra suurem kui 2019. aastal.

Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas avaldas COVID-19 ja kasvava vägivalla kombineeritud mõju suurt survet tervishoiuteenustele ning mitu ELi usaldusfondi programmi on loodud või neid kasutatakse meetmete jaoks, mille eesmärk on toetada pandeemiale reageerimist ja selle majandustagajärgedega tegelemist. Kokku eraldati 377,6 miljonit eurot partnerriikide tervishoiusüsteemide tugevdamiseks, hädaolukordadele reageerimise ja nende ennetamise meetmete kehtestamiseks ning majandusmeetmete võtmiseks vastusena COVID-19-le.

Aafrika Sarve piirkonnas suunati juba pandeemia alguses mitme ELi Aafrika usaldusfondi projekti meetmed ümber viiruse leviku vastu võitlemiseks, majandusmõju leevendamiseks ning haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas pagulaste ja lõksu jäänud rändajate toetamiseks. Selles piirkonnas anti ELi Aafrika usaldusfondist kokku 56,1 miljonit eurot tervishoiusüsteemide käigushoidmiseks ja 144,05 miljonit eurot COVID-19 majandusmõjuga tegelemiseks.

COVID-19-st põhjustatud probleemset olukorda arvesse võttes tagas ELi Aafrika usaldusfond oma Põhja-Aafrika piirkonnas pooleliolevate meetmete jätkumise, muu hulgas suunati olemasolevad meetmed ümber ja võeti vastu uued meetmed pandeemia tagajärgede kõrvaldamiseks. Eelkõige võttis ELi Aafrika usaldusfond väga kiiresti vastu 20 miljoni euro suuruse eelarvega COVID-19-le reageerimise programmi Liibüa jaoks ja Põhja-Aafrika riike hõlmava 10 miljoni euro suuruse koroonaviirusele suunatud hädaolukordadele reageerimise rahastu, mille tegevuses keskendutakse kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele.

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

| — | eelmaksed (vt lisade punkt 2.1) kasvasid 184 933 000 euro võrra 2020. aastal sõlmitud uute lepingute ja tehtud ettemaksete tulemusel; |
| --- | --- |

—

eelmaksed (vt lisade punkt 2.1) kasvasid 184 933 000 euro võrra 2020. aastal sõlmitud uute lepingute ja tehtud ettemaksete tulemusel;

2.1

| — | tegevuskulud (vt lisade punkt 3.4) kasvasid 133 110 000 euro võrra aasta jooksul võetud ulatuslikumate meetmete tulemusel, mis olid eeskätt suunatud COVID-pandeemia negatiivse mõju vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

—

tegevuskulud (vt lisade punkt 3.4) kasvasid 133 110 000 euro võrra aasta jooksul võetud ulatuslikumate meetmete tulemusel, mis olid eeskätt suunatud COVID-pandeemia negatiivse mõju vastu võitlemisele;

3.4

| — | annetustest saadud tulu (vt lisade punkt 3.1) suurenes märkimisväärselt (146 923 000 euro võrra võrreldes 2019. aastaga), et rahastada kasvanud kulusid; |
| --- | --- |

—

annetustest saadud tulu (vt lisade punkt 3.1) suurenes märkimisväärselt (146 923 000 euro võrra võrreldes 2019. aastaga), et rahastada kasvanud kulusid;

3.1

| — | finantskohustised (vt lisade punkt 2.4) kasvasid 161 968 000 euro võrra, peamiselt rahastajate aasta jooksul sissemakstud toetuste suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

—

finantskohustised (vt lisade punkt 2.4) kasvasid 161 968 000 euro võrra, peamiselt rahastajate aasta jooksul sissemakstud toetuste suurenemise tõttu.

2.4

BILANSS

BILANSS

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 92 655 | 48 539 |
| | | 92 655 | 48 539 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 559 386 | 418 569 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.2 | 6 346 | 18 471 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.3 | 57 971 | 26 915 |
| | | 623 703 | 463 955 |
| VARAD KOKKU | | 716 359 | 512 495 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Finantskohustised | 2.4 | (546 379 ) | (384 411 ) |
| | | (546 379 ) | (384 411 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Võlgnevused | 2.5 | (45 377 ) | (25 969 ) |
| Viitvõlgnevused | 2.6 | (124 602 ) | (102 114 ) |
| | | (169 979 ) | (128 083 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (716 359 ) | (512 495 ) |
| NETOVARA | | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Liikmete osamaksud | | — | — |
| Kumuleerunud ülejääk | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | — | — |
| NETOVARA | | — | — |

(tuhandetes eurodes)

Lisa

31.12.2020

31.12.2019

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

92 655

92 655

48 539

48 539

92 655

92 655

48 539

48 539

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

559 386

559 386

418 569

418 569

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.2

2.2

6 346

6 346

18 471

18 471

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.3

2.3

57 971

57 971

26 915

26 915

623 703

623 703

463 955

463 955

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

716 359

716 359

512 495

512 495

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.4

2.4

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.5

2.5

(45 377 )

(45 377 )

(25 969 )

(25 969 )

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

2.6

2.6

(124 602 )

(124 602 )

(102 114 )

(102 114 )

(169 979 )

(169 979 )

(128 083 )

(128 083 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(716 359 )

(716 359 )

(512 495 )

(512 495 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Liikmete osamaksud

Liikmete osamaksud

—

—

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2020 | 2019 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Kulude sissenõudmine | | — | 467 |
| Tulu annetustest | 3.1 | 921 014 | 774 090 |
| | | 921 014 | 774 557 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Finantstulud | | — | (7) |
| Muu kaubanduslik tulu | 3.2 | 2 883 | 1 855 |
| | | 2 883 | 1 848 |
| Kogutulu | | 923 897 | 776 405 |
| KULUD | | | |
| Tegevuskulud | 3.3 | (889 014 ) | (755 904 ) |
| Finantskulud | 3.4 | (518) | (9) |
| Muud kulud | 3.5 | (34 365 ) | (20 492 ) |
| Kulud kokku | | (923 897 ) | (776 405 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | — | — |

(tuhandetes eurodes)

Lisa

2020

2019

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

—

—

467

467

Tulu annetustest

Tulu annetustest

3.1

3.1

921 014

921 014

774 090

774 090

921 014

921 014

774 557

774 557

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

—

—

(7)

(7)

Muu kaubanduslik tulu

Muu kaubanduslik tulu

3.2

3.2

2 883

2 883

1 855

1 855

2 883

2 883

1 848

1 848

Kogutulu

Kogutulu

923 897

923 897

776 405

776 405

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

3.3

3.3

(889 014 )

(889 014 )

(755 904 )

(755 904 )

Finantskulud

Finantskulud

3.4

3.4

(518)

(518)

(9)

(9)

Muud kulud

Muud kulud

3.5

3.5

(34 365 )

(34 365 )

(20 492 )

(20 492 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(923 897 )

(923 897 )

(776 405 )

(776 405 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (184 933 ) | (159 750 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 12 125 | (1 815 ) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | 161 968 | 14 412 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 19 408 | 13 236 |
| Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 22 488 | 13 968 |
| NETORAHAVOOD | 31 056 | (119 949 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 31 056 | (119 949 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 26 915 | 146 864 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 57 971 | 26 915 |

(tuhandetes eurodes)

2020

2019

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(184 933 )

(184 933 )

(159 750 )

(159 750 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

12 125

12 125

(1 815 )

(1 815 )

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

161 968

161 968

14 412

14 412

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

19 408

19 408

13 236

13 236

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

22 488

22 488

13 968

13 968

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

26 915

26 915

146 864

146 864

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

57 971

57 971

26 915

26 915

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (15)

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

15

KONSOLIDEERITUD BILANSS

KONSOLIDEERITUD BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| PÕHIVARA | | |
| Finantsvarad | 33 | 36 |
| Usaldusfondide osamaksud | (2) | — |
| Eelmaksed | 968 | 962 |
| | 999 | 998 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 1 930 | 1 725 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 152 | 143 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 793 | 1 223 |
| | 2 875 | 3 092 |
| VARAD KOKKU | 3 874 | 4 090 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | |
| Finantskohustised | (173) | (167) |
| | (173) | (167) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | |
| Võlgnevused | (661) | (542) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | (1 664 ) | (1 432 ) |
| | (2 325 ) | (1 974 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | (2 498 ) | (2 141 ) |
| NETOVARA | 1 376 | 1 948 |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Õiglase väärtuse reserv | (5) | (2) |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 58 986 | 54 809 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Eelarveaasta tulem | (4 746 ) | (3 956 ) |
| NETOVARA | 1 376 | 1 948 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

33

33

36

36

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

(2)

(2)

—

—

Eelmaksed

Eelmaksed

968

968

962

962

999

999

998

998

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1 930

1 930

1 725

1 725

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

152

152

143

143

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

793

793

1 223

1 223

2 875

2 875

3 092

3 092

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 874

3 874

4 090

4 090

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

(173)

(173)

(167)

(167)

(173)

(173)

(167)

(167)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

(661)

(661)

(542)

(542)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

(1 664 )

(1 664 )

(1 432 )

(1 432 )

(2 325 )

(2 325 )

(1 974 )

(1 974 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(2 498 )

(2 498 )

(2 141 )

(2 141 )

NETOVARA

NETOVARA

1 376

1 376

1 948

1 948

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

(5)

(5)

(2)

(2)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

58 986

58 986

54 809

54 809

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

NETOVARA

NETOVARA

1 376

1 376

1 948

1 948

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Sissenõudmine | 92 | 28 |
| Tulu usaldusfondide annetustest | 296 | 287 |
| | 388 | 316 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 6 | 7 |
| Muud tulud | 40 | 41 |
| | 46 | 48 |
| Kogutulu | 434 | 364 |
| KULUD | | |
| Abimeetmed | (3 937 ) | (3 220 ) |
| Usaldusfondide rakenduskulud | (936) | (804) |
| Kaasrahastamise kulud | (53) | (14) |
| Finantskulud | (22) | (1) |
| Muud kulud | (232) | (282) |
| Kulud kokku | (5 180 ) | (4 320 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | (4 746 ) | (3 956 ) |

(miljonites eurodes)

2020

2019

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Sissenõudmine

Sissenõudmine

92

92

28

28

Tulu usaldusfondide annetustest

Tulu usaldusfondide annetustest

296

296

287

287

388

388

316

316

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

6

6

7

7

Muud tulud

Muud tulud

40

40

41

41

46

46

48

48

Kogutulu

Kogutulu

434

434

364

364

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

(3 937 )

(3 937 )

(3 220 )

(3 220 )

Usaldusfondide rakenduskulud

Usaldusfondide rakenduskulud

(936)

(936)

(804)

(804)

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

(53)

(53)

(14)

(14)

Finantskulud

Finantskulud

(22)

(22)

(1)

(1)

Muud kulud

Muud kulud

(232)

(232)

(282)

(282)

Kulud kokku

Kulud kokku

(5 180 )

(5 180 )

(4 320 )

(4 320 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Eelarveaasta tulem | (4 746 ) | (3 956 ) |
| põhitegevusest | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | 4 177 | 4 385 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (210) | (12) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (7) | 13 |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | 6 | (62) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 119 | 288 |
| Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | 232 | 58 |
| Muud mitterahalised muutused | (3) | (2) |
| Investeerimistegevus | | |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | 2 | (36) |
| NETORAHAVOOD | (431) | 676 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (430) | 676 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 1 223 | 548 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 793 | 1 223 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

põhitegevusest

põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

4 177

4 177

4 385

4 385

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(210)

(210)

(12)

(12)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(7)

(7)

13

13

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

6

6

(62)

(62)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

119

119

288

288

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

232

232

58

58

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

(3)

(3)

(2)

(2)

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

2

2

(36)

(36)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(431)

(431)

676

676

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(430)

(430)

676

676

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

1 223

1 223

548

548

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

793

793

1 223

1 223

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Õiglase väärtuse reserv
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | (2) | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | (3) | (3) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 400 ) | 4 400 | | | | 4 400 |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (223) | | | | | | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (4 746 ) | | | (4 746 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 857 ) | 2 252 | (5) | 1 376 |

(miljonites eurodes)

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Õiglase väärtuse reserv

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

4 385

4 385

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(223)

(223)

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 857 )

(59 857 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 376

1 376

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE

SISUKORD

SISUKORD

| 1. | TAUST | 68 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | VARASEMAD EAFid | 68 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF | 68 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | RAHALINE RAKENDAMINE | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULEM | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | TULUD | 76 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | TEGEVUSKULUD JA ERIPROGRAMMID | 77 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | SÕNASTIK | 88 |
| --- | --- | --- |

3.

1.   TAUST

TAUST

1959. aastal käivitatud Euroopa Arengufond on peamine vahend, mille kaudu EL annab arengukoostöö valdkonnas abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd). Fondi põhieesmärk on vaesust vähendada ja see lõppkokkuvõttes kaotada.

EAF on moodustatud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest; liikmesriigid määravad kindlaks fondile (viie aasta jooksul) eraldatava kogusumma. Lisaks nendele osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamakse. EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest vastutab Euroopa Komisjon. Investeerimisrahastut haldab Euroopa Investeerimispank.

EAFi toimimispõhimõte on mitmeaastane. Iga EAF moodustatakse umbes viie aasta pikkuseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Vastavalt sellele koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga EAFi jaoks eraldi.

Sisekokkulepe, millega luuakse viimane, üheteistkümnes EAF (2014–2020), jõustus 1. märtsil 2015. Alates 2021. aastast on koostöö AKV riikidega hõlmatud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga (NDICI). EAFist rahastatavate pooleliolevate projektide rahastamine jätkub aga EAFi vastavatel õiguslikel alustel.

Käesolev aruanne on koostatud vastavalt üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (16) artiklile 39. Selles esitatakse õige ja õiglane ülevaade EAFi tegevuse tuludest ja kuludest, keskendudes olulistele sündmustele, mis 2020. aastal rahalist rakendamist märkimisväärselt mõjutasid.

16

Kuna varasemate EAFide raames pooleliolev tegevus puudub, (17) siis on käesolevas aruandes esitatud andmed ainult kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi kohta.

17

1.1.   VARASEMAD EAFid

VARASEMAD EAFid

Kuues EAF suleti 2006. aastal ja seitsmes EAF 2008. aastal. 2019. aastal sulges komisjon kaheksanda EAFi projektide ülejäänud pooleliolevad tehingud. Kaheksanda EAFi rahalise rakendamise lõpparuanne on esitatud 2019. aasta majandusaasta aruandes. Komisjoni eesmärk on sulgeda 2021. aasta lõpus üheksas EAF.

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud vahendid paigutatud ümber üheksandasse EAFi.

1.2.   KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF

KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF

Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid AKV-EÜ partnerluslepingu 23. juunil 2000 Cotonous. Leping jõustus 1. aprillil 2003 (sellega loodi üheksas EAF). Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga (millega loodi kümnes EAF) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga (millega loodi üheteistkümnes EAF).

27. novembril 2001 vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus 2001/822/EÜ (18) ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja –territooriumide assotsieerimise otsus) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ) (19).

18

19

2015. aasta märtsis jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013. aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt oli kümnenda EAFi kogueelarve teisel perioodil (2008–2013) 22 682 miljonit eurot. Sellest summast eraldati

| — | 21 966 miljonit eurot AKV riikidele, |
| --- | --- |

—

21 966 miljonit eurot AKV riikidele,

| — | 286 miljonit eurot ÜMTdele ja |
| --- | --- |

—

286 miljonit eurot ÜMTdele ja

| — | 430 miljonit eurot komisjonile EAFi programmitöö ja rakendamise kulude toetamiseks. |
| --- | --- |

—

430 miljonit eurot komisjonile EAFi programmitöö ja rakendamise kulude toetamiseks.

AKV riikidele ette nähtud summa jaguneb järgmiselt:

| — | 17 766 miljonit eurot riiklikele ja piirkondlikele sihtprogrammidele, |
| --- | --- |

—

17 766 miljonit eurot riiklikele ja piirkondlikele sihtprogrammidele,

| — | 2 700 miljonit eurot AKV riikide siseseks ja piirkondlikuks koostööks ning |
| --- | --- |

—

2 700 miljonit eurot AKV riikide siseseks ja piirkondlikuks koostööks ning

| — | 1 500 miljonit eurot investeerimisrahastutele. |
| --- | --- |

—

1 500 miljonit eurot investeerimisrahastutele.

Eelkõige on piirkondlike programmide jaoks ette nähtud suurem osa eelarvest, rõhutades piirkondliku majandusintegratsiooni kui riikliku ja kohaliku arengu peamise raamistiku tähtsust. Kümnenda EAFi raames kehtestati uuendusena iga riigi jaoks nn stiimulsummad.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat ühenduse abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

1 052,5 miljonit eurot on eraldatud komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a.

2.   RAHALINE RAKENDAMINE

RAHALINE RAKENDAMINE

2.1.   TULEM

TULEM

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

Kümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2020

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2020. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 20 896 | 60 | (340) | | 20 616 |
| Kaasrahastamine | 0 | 202 | (0) | | 202 |
| AKV RIIGID KOKKU | 20 896 | 262 | (340) | | 20 818 |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| | KÜMNES EAF KOKKU | 20 896 | 533 | (368) | | 21 061 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2020. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

20 896

20 896

60

60

(340)

(340)

20 616

20 616

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

202

202

(0)

(0)

202

202

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

20 896

20 896

262

262

(340)

(340)

20 818

20 818

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

KÜMNES EAF KOKKU

KÜMNES EAF KOKKU

20 896

20 896

533

533

(368)

(368)

21 061

21 061

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

Üheteistkümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2020

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2020. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 29 008 | 172 | 124 | | 29 304 |
| Kaasrahastamine | 0 | 73 | 3 | | 75 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 1 | | | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 29 008 | 246 | 127 | | 29 381 |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| Kaasrahastamine | 0 | 0 | | | 0 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 0 | | | 0 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| | ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU | 29 008 | 601 | 123 | | 29 731 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2020. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

29 008

29 008

172

172

124

124

29 304

29 304

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

73

73

3

3

75

75

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

1

1

1

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

29 008

29 008

246

246

127

127

29 381

29 381

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

0

0

0

0

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

0

0

0

0

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

29 008

29 008

601

601

123

123

29 731

29 731

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD (programmitöö) | 12 513 | 12 500 | (150) | 100 % | 12 382 | (57) | 99 % | 12 047 | 193 | 97 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD (hädaabi) | 1 980 | 1 980 | (11) | 100 % | 1 968 | (2) | 99 % | 1 955 | 5 | 99 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 529 | 526 | 18 | 99 % | 522 | 15 | 99 % | 507 | | 97 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 3 691 | 3 683 | 83 | 100 % | 3 460 | 321 | 94 % | 3 074 | 100 | 89 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 1 857 | 1 851 | (45) | 100 % | 1 807 | (20) | 98 % | 1 667 | 43 | 92 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| RIIKIDE ASSIGNEERINGUD | 185 | 180 | (0) | 97 % | 177 | 0 | 98 % | 161 | 9 | 91 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 5 | 5 | 0 | 111 % | 3 | 0 | 65 % | 3 | 0 | 87 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 12 | 11 | (0) | 91 % | 11 | 0 | 100 % | 11 | | 100 % |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV | 46 | | | | | | | | | |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| ÜMTd | RIIKIDE ASSIGNEERINGUD | 186 | 186 | (0) | 100 % | 183 | 1 | 98 % | 167 | 10 | 91 % |
| RIIKIDE ASSIGNEERINGUD | 15 | 15 | 0 | 100 % | 14 | 0 | 99 % | 14 | 0 | 100 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 5 | 5 | 0 | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 36 | 35 | (3) | 98 % | 34 | (2) | 96 % | 34 | (0) | 99 % |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV | 1 | | | | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 21 061 | 20 978 | (110) | 100 % | 20 567 | 256 | 98 % | 19 645 | 360 | 96 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

AKV RIIGID

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD (programmitöö)

12 513

12 500

(150)

100 %

12 382

(57)

99 %

12 047

193

97 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD (hädaabi)

1 980

1 980

(11)

100 %

1 968

(2)

99 %

1 955

5

99 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

529

526

18

99 %

522

15

99 %

507

97 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

3 691

3 683

83

100 %

3 460

321

94 %

3 074

100

89 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

1 857

1 851

(45)

100 %

1 807

(20)

98 %

1 667

43

92 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

RIIKIDE ASSIGNEERINGUD

185

180

(0)

97 %

177

0

98 %

161

9

91 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

5

5

0

111 %

3

0

65 %

3

0

87 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

12

11

(0)

91 %

11

0

100 %

11

100 %

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

MITTEKASUTATAV RESERV

46

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

ÜMTd

RIIKIDE ASSIGNEERINGUD

186

186

(0)

100 %

183

1

98 %

167

10

91 %

RIIKIDE ASSIGNEERINGUD

15

15

0

100 %

14

0

99 %

14

0

100 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

5

5

0

100 %

5

100 %

5

100 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

36

35

(3)

98 %

34

(2)

96 %

34

(0)

99 %

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

MITTEKASUTATAV RESERV

1

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

21 061

21 061

20 978

20 978

(110)

(110)

100 %

100 %

20 567

20 567

256

256

98 %

98 %

19 645

19 645

360

360

96 %

96 %

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD (programmitöö) | 15 582 | 15 555 | 1 294 | 100 % | 13 093 | 1 960 | 84 % | 8 332 | 2 204 | 64 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD (hädaabi) | 1 072 | 1 064 | 219 | 99 % | 926 | 200 | 87 % | 744 | 107 | 80 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 1 071 | 1 070 | 206 | 100 % | 873 | 42 | 82 % | 803 | 27 | 92 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 4 014 | 3 912 | 389 | 97 % | 3 443 | 423 | 88 % | 2 701 | 445 | 78 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 7 317 | 7 296 | 647 | 100 % | 6 398 | 754 | 88 % | 3 971 | 1 380 | 62 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 42 | 42 | 10 | 100 % | 41 | 10 | 98 % | 6 | 4 | 15 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 4 | 4 | 1 | 100 % | 1 | 0 | 21 % | 0 | 0 | 47 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 26 | 26 | 4 | 100 % | 24 | 2 | 91 % | 22 | 5 | 93 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 4 | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV | 1 | | | | | | | | | |
| RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | (100) | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV | 347 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 1 | 1 | (0) | 52 % | 1 | 0 | 100 % | 1 | | 100 % |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| ÜMTd | RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 213 | 213 | 17 | 100 % | 193 | 1 | 91 % | 171 | 51 | 88 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 12 | 12 | 4 | 100 % | 9 | 1 | 79 % | 8 | 1 | 84 % |
| ÜLEMINEKURAHASTU | 0 | | | | | | | | | |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 9 | 8 | 1 | 100 % | 5 | 0 | 56 % | 4 | 0 | 90 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 103 | 103 | 4 | 100 % | 99 | 19 | 97 % | 25 | 12 | 25 % |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV | 15 | | | | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 29 731 | 29 309 | 2 798 | 99 % | 25 110 | 3 413 | 86 % | 16 791 | 4 239 | 67 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

AKV RIIGID

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD (programmitöö)

15 582

15 555

1 294

100 %

13 093

1 960

84 %

8 332

2 204

64 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD (hädaabi)

1 072

1 064

219

99 %

926

200

87 %

744

107

80 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

1 071

1 070

206

100 %

873

42

82 %

803

27

92 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

4 014

3 912

389

97 %

3 443

423

88 %

2 701

445

78 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

7 317

7 296

647

100 %

6 398

754

88 %

3 971

1 380

62 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

42

42

10

100 %

41

10

98 %

6

4

15 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

4

4

1

100 %

1

0

21 %

0

0

47 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

26

26

4

100 %

24

2

91 %

22

5

93 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

4

4

2

100 %

4

2

100 %

4

2

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV

1

RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

(100)

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

MITTEKASUTATAV RESERV

347

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

1

1

(0)

52 %

1

0

100 %

1

100 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

ÜMTd

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

213

213

17

100 %

193

1

91 %

171

51

88 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

12

12

4

100 %

9

1

79 %

8

1

84 %

ÜLEMINEKURAHASTU

0

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

9

8

1

100 %

5

0

56 %

4

0

90 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

103

103

4

100 %

99

19

97 %

25

12

25 %

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

MITTEKASUTATAV RESERV

15

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

29 731

29 731

29 309

29 309

2 798

2 798

99 %

99 %

25 110

25 110

3 413

3 413

86 %

86 %

16 791

16 791

4 239

4 239

67 %

67 %

2.2.   TULUD

TULUD

Tulude laad

Tulude laad

EAFi põhitulu moodustavad liikmesriikide osamaksud. Kolm korda aastas paluvad Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank liikmesriikidel teha osamaksud EAFi. Igal aastal nõutavate osamaksude summa kajastab aasta jooksul kaetavate maksete summat.

Ülevaade osamaksudest liikmesriikide kaupa

Ülevaade osamaksudest liikmesriikide kaupa

Image 2

2.3.   TEGEVUSKULUD JA ERIPROGRAMMID

TEGEVUSKULUD JA ERIPROGRAMMID

Kulude laad

Kulude laad

Mitmeaastase finantsraamistiku alusel kasutatavast summast on 3 % eraldatud komisjonile kulude toetamiseks ja 97 % on eraldatud EAFi projektide rakendamiseks. Summad kehtestatakse igas sisekokkuleppes ning neid saab suurendada vabatahtlike osamaksude ja tegevusest saadud tuluga.

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kulude laadi kaupa

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kulude laadi kaupa

| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| KOKKU: RAKENDAMISE HALDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 1 622 | 1 619 | 226 | 100 % | 1 409 | 57 | 87 % | 1 322 | 28 | 81 % |
| KOKKU: TEGEVUSE RAKENDAMINE | 49 170 | 48 668 | 2 461 | 99 % | 44 268 | 3 613 | 90 % | 35 114 | 4 571 | 71 % |
| KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 50 792 | 50 287 | 2 687 | 99 % | 45 677 | 3 670 | 91 % | 36 436 | 4 599 | 80 % |

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

KOKKU: RAKENDAMISE HALDUSKULUD JA INTRESSITULUD

1 622

1 619

226

100 %

1 409

57

87 %

1 322

28

81 %

KOKKU: TEGEVUSE RAKENDAMINE

49 170

48 668

2 461

99 %

44 268

3 613

90 %

35 114

4 571

71 %

KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

50 792

50 792

50 287

50 287

2 687

2 687

99 %

99 %

45 677

45 677

3 670

3 670

91 %

91 %

36 436

36 436

4 599

4 599

80 %

80 %

Image 3

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine piirkondade ja riikide kaupa

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine piirkondade ja riikide kaupa

| | | EAFi KOONDARUANNE 31. DETSEMBRI 2020. AASTA SEISUGA RIIKIDE KAUPA (% ASSIGNEERINGUTEST) |
| --- | --- | --- |
| Kümnes + üheteistkümnes EAF | Kümnes ja üheteistkümnes EAF KOKKU (miljonites eurodes) |
| 2020. aasta kokku | Assigneeringud | Otsused | % assigneeringutest | Eraldatud vahendid | % assigneeringutest | Maksed | % assigneeringutest |
| AKV RIIGID | Haldus- ja finantskulud | 1 609 | 1 605 | 100 % | 1 399 | 87 % | 1 313 | 82 % |
| Kõik AKV riigid | 2 846 | 2 553 | 90 % | 2 553 | 90 % | 1 821 | 64 % |
| Haldus- ja finantskulud + kõik AKV riigid | 4 455 | 4 158 | 93 % | 3 952 | 89 % | 3 134 | 70 % |
| Angola | 349 | 349 | 100 % | 309 | 88 % | 239 | 68 % |
| Benin | 741 | 739 | 100 % | 685 | 92 % | 623 | 84 % |
| Botswana | 130 | 130 | 100 % | 128 | 98 % | 119 | 91 % |
| Burkina Faso | 1 310 | 1 310 | 100 % | 1 293 | 99 % | 1 183 | 90 % |
| Burundi | 579 | 572 | 99 % | 544 | 94 % | 425 | 73 % |
| Cabo Verde | 147 | 147 | 100 % | 146 | 99 % | 144 | 98 % |
| Kamerun | 522 | 522 | 100 % | 489 | 94 % | 384 | 74 % |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 626 | 625 | 100 % | 612 | 98 % | 475 | 76 % |
| Tšaad | 940 | 940 | 100 % | 794 | 84 % | 663 | 71 % |
| Komoorid | 80 | 80 | 99 % | 68 | 85 % | 62 | 78 % |
| Kongo (Brazzaville) | 164 | 164 | 100 % | 145 | 88 % | 99 | 60 % |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 1 430 | 1 430 | 100 % | 1 223 | 85 % | 996 | 70 % |
| Djibouti | 186 | 186 | 100 % | 148 | 80 % | 112 | 60 % |
| Eritrea | 215 | 215 | 100 % | 215 | 100 % | 35 | 16 % |
| Etioopia | 1 656 | 1 655 | 100 % | 1 530 | 92 % | 1 301 | 79 % |
| Gabon | 35 | 35 | 100 % | 33 | 92 % | 26 | 75 % |
| Gambia | 316 | 316 | 100 % | 307 | 97 % | 226 | 72 % |
| Ghana | 796 | 793 | 100 % | 722 | 91 % | 676 | 85 % |
| Guinea-Bissau | 186 | 186 | 100 % | 185 | 99 % | 141 | 76 % |
| Guinea (Conakry) | 506 | 506 | 100 % | 453 | 89 % | 372 | 74 % |
| Côte d’Ivoire | 715 | 713 | 100 % | 694 | 97 % | 603 | 84 % |
| Keenia | 881 | 881 | 100 % | 834 | 95 % | 583 | 66 % |
| Lesotho | 259 | 259 | 100 % | 241 | 93 % | 165 | 64 % |
| Libeeria | 495 | 495 | 100 % | 432 | 87 % | 373 | 75 % |
| Madagaskar | 792 | 791 | 100 % | 684 | 86 % | 448 | 57 % |
| Malawi | 1 026 | 1 026 | 100 % | 893 | 87 % | 726 | 71 % |
| Mali | 1 425 | 1 424 | 100 % | 1 390 | 98 % | 1 147 | 80 % |
| Mauritaania | 349 | 349 | 100 % | 319 | 91 % | 246 | 70 % |
| Mauritius | 83 | 83 | 100 % | 81 | 98 % | 77 | 93 % |
| Mosambiik | 1 476 | 1 470 | 100 % | 1 135 | 77 % | 866 | 59 % |
| Namiibia | 189 | 189 | 100 % | 174 | 92 % | 155 | 82 % |
| Niger | 1 294 | 1 289 | 100 % | 1 258 | 97 % | 1 102 | 85 % |
| Nigeeria | 1 187 | 1 175 | 99 % | 1 138 | 96 % | 920 | 78 % |
| Rwanda | 841 | 841 | 100 % | 812 | 96 % | 750 | 89 % |
| São Tomé ja Príncipe | 56 | 56 | 100 % | 44 | 79 % | 39 | 70 % |
| Senegal | 671 | 670 | 100 % | 625 | 93 % | 564 | 84 % |
| Seišellid | 23 | 23 | 100 % | 21 | 95 % | 21 | 92 % |
| Sierra Leone | 663 | 663 | 100 % | 600 | 90 % | 502 | 76 % |
| Somaalia | 905 | 902 | 100 % | 898 | 99 % | 653 | 72 % |
| Lõuna-Sudaan | 92 | 91 | 100 % | 91 | 100 % | 91 | 100 % |
| Sudaan | 298 | 298 | 100 % | 228 | 76 % | 128 | 43 % |
| Svaasimaa | 135 | 135 | 100 % | 107 | 80 % | 92 | 68 % |
| Tansaania | 1 179 | 1 179 | 100 % | 1 003 | 85 % | 844 | 72 % |
| Togo | 379 | 378 | 100 % | 354 | 93 % | 315 | 83 % |
| Uganda | 1 000 | 1 000 | 100 % | 943 | 94 % | 647 | 65 % |
| Sambia | 837 | 837 | 100 % | 682 | 81 % | 498 | 59 % |
| Zimbabwe | 472 | 472 | 100 % | 466 | 99 % | 409 | 87 % |
| Aafrika riigid kokku | 28 638 | 28 589 | 100 % | 26 176 | 91 % | 21 266 | 74 % |
| Antigua ja Barbuda | 16 | 16 | 98 % | 15 | 97 % | 13 | 83 % |
| Barbados | 22 | 22 | 100 % | 18 | 83 % | 17 | 79 % |
| Belize | 43 | 43 | 100 % | 28 | 67 % | 21 | 48 % |
| Dominica | 41 | 41 | 100 % | 41 | 99 % | 37 | 90 % |
| Dominikaani Vabariik | 283 | 283 | 100 % | 277 | 98 % | 262 | 92 % |
| Grenada | 21 | 21 | 100 % | 20 | 97 % | 20 | 95 % |
| Guyana | 84 | 81 | 97 % | 78 | 93 % | 69 | 82 % |
| Haiti | 1 031 | 1 030 | 100 % | 829 | 80 % | 690 | 67 % |
| Jamaica | 243 | 243 | 100 % | 236 | 97 % | 202 | 83 % |
| Saint Kitts ja Nevis | 9 | 9 | 100 % | 8 | 90 % | 6 | 66 % |
| Saint Lucia | 32 | 32 | 100 % | 32 | 99 % | 25 | 76 % |
| Saint Vincent ja Grenadiinid | 27 | 27 | 100 % | 26 | 96 % | 22 | 80 % |
| Suriname | 27 | 27 | 100 % | 27 | 97 % | 20 | 73 % |
| Trinidad ja Tobago | 29 | 29 | 100 % | 28 | 99 % | 22 | 75 % |
| Kariibi mere riigid kokku | 1 909 | 1 905 | 100 % | 1 665 | 87 % | 1 425 | 75 % |
| Cooki saared | 5 | 5 | 100 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Ida-Timor | 175 | 174 | 99 % | 172 | 98 % | 129 | 74 % |
| Fidži | 49 | 49 | 100 % | 46 | 95 % | 36 | 73 % |
| Kiribati | 42 | 42 | 100 % | 41 | 97 % | 25 | 59 % |
| Marshalli Saared | 17 | 17 | 100 % | 17 | 98 % | 11 | 66 % |
| Mikroneesia | 23 | 23 | 100 % | 21 | 89 % | 10 | 43 % |
| Nauru | 4 | 4 | 100 % | 4 | 96 % | 4 | 89 % |
| Niue | 3 | 3 | 100 % | 3 | 98 % | 3 | 96 % |
| Belau | 5 | 5 | 100 % | 4 | 70 % | 3 | 60 % |
| Paapua Uus-Guinea | 246 | 246 | 100 % | 202 | 82 % | 126 | 51 % |
| Saalomoni Saared | 69 | 69 | 100 % | 60 | 87 % | 56 | 82 % |
| Tonga | 29 | 28 | 100 % | 28 | 99 % | 28 | 98 % |
| Tuvalu | 14 | 14 | 100 % | 13 | 99 % | 10 | 74 % |
| Vanuatu | 55 | 55 | 100 % | 49 | 90 % | 35 | 65 % |
| Lääne-Samoa | 67 | 67 | 100 % | 67 | 99 % | 66 | 98 % |
| Vaikse ookeani piirkonna riigid kokku | 804 | 803 | 100 % | 732 | 91 % | 548 | 68 % |
| Kariibi mere piirkond | 540 | 531 | 98 % | 429 | 80 % | 283 | 52 % |
| Kesk-Aafrika piirkond | 556 | 556 | 100 % | 461 | 83 % | 291 | 52 % |
| Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkond ja India ookeani piirkond | 3 040 | 3 032 | 100 % | 2 617 | 86 % | 1 727 | 57 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 7 744 | 7 632 | 99 % | 6 938 | 90 % | 5 808 | 75 % |
| Mitut piirkonda hõlmavad assigneeringud (PALOP) | 62 | 62 | 99 % | 59 | 94 % | 45 | 72 % |
| Vaikse ookeani piirkond | 324 | 324 | 100 % | 253 | 78 % | 170 | 52 % |
| Lõuna-Aafrika piirkond | 142 | 142 | 100 % | 142 | 100 % | 134 | 95 % |
| Lääne-Aafrika piirkond | 1 959 | 1 951 | 100 % | 1 696 | 87 % | 1 171 | 60 % |
| AKV riikide piirkondlik koostöö kokku | 14 369 | 14 230 | 99 % | 12 594 | 88 % | 9 629 | 67 % |
| AKV riigid | 50 174 | 49 686 | 99 % | 45 118 | 90 % | 36 002 | 72 % |
| ÜMTd | Kõik ÜMTd | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Kõik ÜMTd | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Anguilla | 28 | 28 | 100 % | 27 | 97 % | 26 | 95 % |
| | 2 | 2 | 100 % | 2 | 98 % | 2 | 90 % |
| Falklandi saared | 10 | 10 | 100 % | 10 | 100 % | 8 | 77 % |
| Montserrat | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 29 | 88 % |
| Pitcairn ja sõltkonnad | 5 | 5 | 99 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Saint Helena | 38 | 38 | 100 % | 38 | 100 % | 35 | 92 % |
| Turksi ja Caicose saared | 33 | 33 | 100 % | 32 | 100 % | 31 | 95 % |
| Briti ÜMTd kokku | 148 | 148 | 100 % | 146 | 99 % | 135 | 92 % |
| Aruba | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 14 | 66 % |
| Hollandi Antillid – Bonaire | 4 | 4 | 100 % | 4 | 91 % | 0 | 0 % |
| Hollandi Antillid – Saba | 4 | 4 | 100 % | 3 | 97 % | 3 | 97 % |
| Hollandi Antillid – Sint Eustatius | 2 | 2 | 100 % | 2 | 97 % | 2 | 97 % |
| Hollandi Antillid | 41 | 41 | 100 % | 23 | 57 % | 18 | 43 % |
| Sint-Maarten | 14 | 14 | 100 % | 6 | 45 % | 0 | 0 % |
| Madalmaade ÜMTd kokku | 86 | 86 | 100 % | 60 | 70 % | 38 | 44 % |
| Prantsuse Polüneesia | 51 | 51 | 100 % | 49 | 97 % | 45 | 89 % |
| Mayotte | 29 | 29 | 100 % | 29 | 100 % | 29 | 100 % |
| Uus-Kaledoonia | 50 | 50 | 100 % | 49 | 98 % | 48 | 96 % |
| Saint-Pierre ja Miquelon | 47 | 47 | 100 % | 46 | 98 % | 46 | 98 % |
| Wallis ja Futuna | 39 | 39 | 100 % | 36 | 94 % | 25 | 64 % |
| Prantsusmaa ÜMTd kokku | 215 | 215 | 100 % | 209 | 97 % | 193 | 90 % |
| ÜMTde piirkondlik koostöö | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| ÜMTde piirkondlik koostöö kokku | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| ÜMTd | 618 | 601 | 97 % | 559 | 90 % | 434 | 70 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMTd | 50 792 | 50 287 | 99 % | 45 677 | 90 % | 36 436 | 72 % |

EAFi KOONDARUANNE 31. DETSEMBRI 2020. AASTA SEISUGA RIIKIDE KAUPA (% ASSIGNEERINGUTEST)

Kümnes + üheteistkümnes EAF

Kümnes ja üheteistkümnes EAF KOKKU (miljonites eurodes)

2020. aasta kokku

Assigneeringud

Otsused

% assigneeringutest

Eraldatud vahendid

% assigneeringutest

Maksed

% assigneeringutest

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Haldus- ja finantskulud

1 609

1 605

100 %

1 399

87 %

1 313

82 %

Kõik AKV riigid

2 846

2 553

90 %

2 553

90 %

1 821

64 %

Haldus- ja finantskulud + kõik AKV riigid

Haldus- ja finantskulud + kõik AKV riigid

4 455

4 455

4 158

4 158

93 %

93 %

3 952

3 952

89 %

89 %

3 134

3 134

70 %

70 %

Angola

349

349

100 %

309

88 %

239

68 %

Benin

741

739

100 %

685

92 %

623

84 %

Botswana

130

130

100 %

128

98 %

119

91 %

Burkina Faso

1 310

1 310

100 %

1 293

99 %

1 183

90 %

Burundi

579

572

99 %

544

94 %

425

73 %

Cabo Verde

147

147

100 %

146

99 %

144

98 %

Kamerun

522

522

100 %

489

94 %

384

74 %

Kesk-Aafrika Vabariik

626

625

100 %

612

98 %

475

76 %

Tšaad

940

940

100 %

794

84 %

663

71 %

Komoorid

80

80

99 %

68

85 %

62

78 %

Kongo (Brazzaville)

164

164

100 %

145

88 %

99

60 %

Kongo Demokraatlik Vabariik

1 430

1 430

100 %

1 223

85 %

996

70 %

Djibouti

186

186

100 %

148

80 %

112

60 %

Eritrea

215

215

100 %

215

100 %

35

16 %

Etioopia

1 656

1 655

100 %

1 530

92 %

1 301

79 %

Gabon

35

35

100 %

33

92 %

26

75 %

Gambia

316

316

100 %

307

97 %

226

72 %

Ghana

796

793

100 %

722

91 %

676

85 %

Guinea-Bissau

186

186

100 %

185

99 %

141

76 %

Guinea (Conakry)

506

506

100 %

453

89 %

372

74 %

Côte d’Ivoire

715

713

100 %

694

97 %

603

84 %

Keenia

881

881

100 %

834

95 %

583

66 %

Lesotho

259

259

100 %

241

93 %

165

64 %

Libeeria

495

495

100 %

432

87 %

373

75 %

Madagaskar

792

791

100 %

684

86 %

448

57 %

Malawi

1 026

1 026

100 %

893

87 %

726

71 %

Mali

1 425

1 424

100 %

1 390

98 %

1 147

80 %

Mauritaania

349

349

100 %

319

91 %

246

70 %

Mauritius

83

83

100 %

81

98 %

77

93 %

Mosambiik

1 476

1 470

100 %

1 135

77 %

866

59 %

Namiibia

189

189

100 %

174

92 %

155

82 %

Niger

1 294

1 289

100 %

1 258

97 %

1 102

85 %

Nigeeria

1 187

1 175

99 %

1 138

96 %

920

78 %

Rwanda

841

841

100 %

812

96 %

750

89 %

São Tomé ja Príncipe

56

56

100 %

44

79 %

39

70 %

Senegal

671

670

100 %

625

93 %

564

84 %

Seišellid

23

23

100 %

21

95 %

21

92 %

Sierra Leone

663

663

100 %

600

90 %

502

76 %

Somaalia

905

902

100 %

898

99 %

653

72 %

Lõuna-Sudaan

92

91

100 %

91

100 %

91

100 %

Sudaan

298

298

100 %

228

76 %

128

43 %

Svaasimaa

135

135

100 %

107

80 %

92

68 %

Tansaania

1 179

1 179

100 %

1 003

85 %

844

72 %

Togo

379

378

100 %

354

93 %

315

83 %

Uganda

1 000

1 000

100 %

943

94 %

647

65 %

Sambia

837

837

100 %

682

81 %

498

59 %

Zimbabwe

472

472

100 %

466

99 %

409

87 %

Aafrika riigid kokku

Aafrika riigid kokku

28 638

28 638

28 589

28 589

100 %

100 %

26 176

26 176

91 %

91 %

21 266

21 266

74 %

74 %

Antigua ja Barbuda

16

16

98 %

15

97 %

13

83 %

Barbados

22

22

100 %

18

83 %

17

79 %

Belize

43

43

100 %

28

67 %

21

48 %

Dominica

41

41

100 %

41

99 %

37

90 %

Dominikaani Vabariik

283

283

100 %

277

98 %

262

92 %

Grenada

21

21

100 %

20

97 %

20

95 %

Guyana

84

81

97 %

78

93 %

69

82 %

Haiti

1 031

1 030

100 %

829

80 %

690

67 %

Jamaica

243

243

100 %

236

97 %

202

83 %

Saint Kitts ja Nevis

9

9

100 %

8

90 %

6

66 %

Saint Lucia

32

32

100 %

32

99 %

25

76 %

Saint Vincent ja Grenadiinid

27

27

100 %

26

96 %

22

80 %

Suriname

27

27

100 %

27

97 %

20

73 %

Trinidad ja Tobago

29

29

100 %

28

99 %

22

75 %

Kariibi mere riigid kokku

Kariibi mere riigid kokku

1 909

1 909

1 905

1 905

100 %

100 %

1 665

1 665

87 %

87 %

1 425

1 425

75 %

75 %

Cooki saared

5

5

100 %

5

99 %

5

99 %

Ida-Timor

175

174

99 %

172

98 %

129

74 %

Fidži

49

49

100 %

46

95 %

36

73 %

Kiribati

42

42

100 %

41

97 %

25

59 %

Marshalli Saared

17

17

100 %

17

98 %

11

66 %

Mikroneesia

23

23

100 %

21

89 %

10

43 %

Nauru

4

4

100 %

4

96 %

4

89 %

Niue

3

3

100 %

3

98 %

3

96 %

Belau

5

5

100 %

4

70 %

3

60 %

Paapua Uus-Guinea

246

246

100 %

202

82 %

126

51 %

Saalomoni Saared

69

69

100 %

60

87 %

56

82 %

Tonga

29

28

100 %

28

99 %

28

98 %

Tuvalu

14

14

100 %

13

99 %

10

74 %

Vanuatu

55

55

100 %

49

90 %

35

65 %

Lääne-Samoa

67

67

100 %

67

99 %

66

98 %

Vaikse ookeani piirkonna riigid kokku

Vaikse ookeani piirkonna riigid kokku

804

804

803

803

100 %

100 %

732

732

91 %

91 %

548

548

68 %

68 %

Kariibi mere piirkond

540

531

98 %

429

80 %

283

52 %

Kesk-Aafrika piirkond

556

556

100 %

461

83 %

291

52 %

Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkond ja India ookeani piirkond

3 040

3 032

100 %

2 617

86 %

1 727

57 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

7 744

7 632

99 %

6 938

90 %

5 808

75 %

Mitut piirkonda hõlmavad assigneeringud (PALOP)

62

62

99 %

59

94 %

45

72 %

Vaikse ookeani piirkond

324

324

100 %

253

78 %

170

52 %

Lõuna-Aafrika piirkond

142

142

100 %

142

100 %

134

95 %

Lääne-Aafrika piirkond

1 959

1 951

100 %

1 696

87 %

1 171

60 %

AKV riikide piirkondlik koostöö kokku

AKV riikide piirkondlik koostöö kokku

14 369

14 369

14 230

14 230

99 %

99 %

12 594

12 594

88 %

88 %

9 629

9 629

67 %

67 %

AKV riigid

AKV riigid

50 174

50 174

49 686

49 686

99 %

99 %

45 118

45 118

90 %

90 %

36 002

36 002

72 %

72 %

ÜMTd

ÜMTd

Kõik ÜMTd

30

14

46 %

10

33 %

9

31 %

Kõik ÜMTd

Kõik ÜMTd

30

30

14

14

46 %

46 %

10

10

33 %

33 %

9

9

31 %

31 %

Anguilla

28

28

100 %

27

97 %

26

95 %

2

2

100 %

2

98 %

2

90 %

Falklandi saared

10

10

100 %

10

100 %

8

77 %

Montserrat

33

33

100 %

33

100 %

29

88 %

Pitcairn ja sõltkonnad

5

5

99 %

5

99 %

5

99 %

Saint Helena

38

38

100 %

38

100 %

35

92 %

Turksi ja Caicose saared

33

33

100 %

32

100 %

31

95 %

Briti ÜMTd kokku

Briti ÜMTd kokku

148

148

148

148

100 %

100 %

146

146

99 %

99 %

135

135

92 %

92 %

Aruba

21

21

100 %

21

99 %

14

66 %

Hollandi Antillid – Bonaire

4

4

100 %

4

91 %

0

0 %

Hollandi Antillid – Saba

4

4

100 %

3

97 %

3

97 %

Hollandi Antillid – Sint Eustatius

2

2

100 %

2

97 %

2

97 %

Hollandi Antillid

41

41

100 %

23

57 %

18

43 %

Sint-Maarten

14

14

100 %

6

45 %

0

0 %

Madalmaade ÜMTd kokku

Madalmaade ÜMTd kokku

86

86

86

86

100 %

100 %

60

60

70 %

70 %

38

38

44 %

44 %

Prantsuse Polüneesia

51

51

100 %

49

97 %

45

89 %

Mayotte

29

29

100 %

29

100 %

29

100 %

Uus-Kaledoonia

50

50

100 %

49

98 %

48

96 %

Saint-Pierre ja Miquelon

47

47

100 %

46

98 %

46

98 %

Wallis ja Futuna

39

39

100 %

36

94 %

25

64 %

Prantsusmaa ÜMTd kokku

Prantsusmaa ÜMTd kokku

215

215

215

215

100 %

100 %

209

209

97 %

97 %

193

193

90 %

90 %

ÜMTde piirkondlik koostöö

139

138

99 %

133

96 %

59

42 %

ÜMTde piirkondlik koostöö kokku

ÜMTde piirkondlik koostöö kokku

139

139

138

138

99 %

99 %

133

133

96 %

96 %

59

59

42 %

42 %

ÜMTd

ÜMTd

618

618

601

601

97 %

97 %

559

559

90 %

90 %

434

434

70 %

70 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMTd

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMTd

50 792

50 792

50 287

50 287

99 %

99 %

45 677

45 677

90 %

90 %

36 436

36 436

72 %

72 %

Üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa

Üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa

Üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa (OECD arenguabi komitee sektorikoodid) (20)

20

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Sektor | Kulukohustustega seotud (21) | Lepingutega seotud (21) | Makstud (21) |
| Sotsiaaltaristu ja -teenused | | | |
| 110 – Haridus | 1 197,26 | 1 038,76 | 758,36 |
| 120 – Tervishoid | 2 226,42 | 2 323,60 | 1 907,70 |
| 130 – Rahvastikupoliitika ja -programmid ning reproduktiivtervis | 352,44 | 38,39 | 20,24 |
| 140 – Vesi ja kanalisatsioon | 775,90 | 639,26 | 283,71 |
| 150 – Valitsus ja kodanikuühiskond | 5 905,39 | 5 450,64 | 4 156,20 |
| 160 – Muu sotsiaaltaristu ja -teenused | 979,35 | 1 339,34 | 1 128,02 |
| Sotsiaaltaristu ja -teenused KOKKU | 11 436,77 | 10 829,99 | 8 254,24 |
| Majandustaristu ja -teenused | | | |
| 210 – Veondus ja ladustamine | 1 445,48 | 1 827,48 | 595,21 |
| 220 – Side | 140,96 | 99,39 | 64,78 |
| 230 – Energeetika | 2 016,01 | 1 566,30 | 675,00 |
| 240 – Pangandus- ja finantsteenused | 93,93 | 96,23 | 38,59 |
| 250 – Ettevõtlus- ja muud teenused | 346,23 | 178,15 | 84,80 |
| Majandustaristu ja -teenused KOKKU | 4 042,59 | 3 767,55 | 1 458,38 |
| Tootmissektorid | | | |
| 310 – Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük | 3 187,79 | 2 509,57 | 1 478,27 |
| 320 – Tööstus, maavarad ja kaevandamine, ehitus | 623,58 | 356,84 | 115,46 |
| 330 – Kaubandus ja turism | 497,21 | 353,36 | 138,53 |
| Tootmissektorid KOKKU | 4 308,58 | 3 219,77 | 1 732,26 |
| Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus | | | |
| 410 – Üldine keskkonnakaitse | 999,94 | 760,45 | 390,13 |
| 430 – Muu mitut sektorit hõlmav tegevus | 3 841,16 | 2 343,95 | 609,07 |
| Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus KOKKU | 4 841,10 | 3 104,40 | 999,19 |
| Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi | | | |
| 510 – Üldine eelarvetoetus | 3 116,32 | 3 059,65 | 2 345,18 |
| 520 – Toiduabi arenguabi raames | 614,50 | 385,27 | 332,91 |
| Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi KOKKU | 3 730,82 | 3 444,92 | 2 678,10 |
| Võlaga seotud meetmed | | | |
| 600 – Võlaga seotud meetmed | 91,50 | — | — |
| Võlaga seotud meetmed KOKKU | 91,50 | — | — |
| Humanitaarabi | | | |
| 720 – Hädaolukordadele reageerimine | 746,19 | 505,17 | 458,31 |
| 730 – Ülesehitusabi ja taastamine | 137,83 | 43,40 | 33,36 |
| 740 – Katastroofideks valmisolek | 133,29 | 106,16 | 69,14 |
| Humanitaarabi KOKKU | 1 017,31 | 654,72 | 560,80 |
| Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud | | | |
| 910 – Rahastajate halduskulud | 978,02 | 786,39 | 739,89 |
| 998 – Jaotamata kulud / Määratlemata kulud | 586,30 | 434,28 | 421,68 |
| N/A – Ei kohaldata | 214,40 | 0,64 | — |
| Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud KOKKU | 1 778,72 | 1 221,31 | 1 161,57 |
| ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summad KOKKU | 31 247,39 | 26 242,65 | 16 844,55 |

(miljonites eurodes)

Sektor

Kulukohustustega seotud (21)

21

Lepingutega seotud (21)

21

Makstud (21)

21

Sotsiaaltaristu ja -teenused

Sotsiaaltaristu ja -teenused

110 – Haridus

1 197,26

1 038,76

758,36

120 – Tervishoid

2 226,42

2 323,60

1 907,70

130 – Rahvastikupoliitika ja -programmid ning reproduktiivtervis

352,44

38,39

20,24

140 – Vesi ja kanalisatsioon

775,90

639,26

283,71

150 – Valitsus ja kodanikuühiskond

5 905,39

5 450,64

4 156,20

160 – Muu sotsiaaltaristu ja -teenused

979,35

1 339,34

1 128,02

Sotsiaaltaristu ja -teenused KOKKU

Sotsiaaltaristu ja -teenused KOKKU

11 436,77

11 436,77

10 829,99

10 829,99

8 254,24

8 254,24

Majandustaristu ja -teenused

Majandustaristu ja -teenused

210 – Veondus ja ladustamine

1 445,48

1 827,48

595,21

220 – Side

140,96

99,39

64,78

230 – Energeetika

2 016,01

1 566,30

675,00

240 – Pangandus- ja finantsteenused

93,93

96,23

38,59

250 – Ettevõtlus- ja muud teenused

346,23

178,15

84,80

Majandustaristu ja -teenused KOKKU

Majandustaristu ja -teenused KOKKU

4 042,59

4 042,59

3 767,55

3 767,55

1 458,38

1 458,38

Tootmissektorid

Tootmissektorid

310 – Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

3 187,79

2 509,57

1 478,27

320 – Tööstus, maavarad ja kaevandamine, ehitus

623,58

356,84

115,46

330 – Kaubandus ja turism

497,21

353,36

138,53

Tootmissektorid KOKKU

Tootmissektorid KOKKU

4 308,58

4 308,58

3 219,77

3 219,77

1 732,26

1 732,26

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus

410 – Üldine keskkonnakaitse

999,94

760,45

390,13

430 – Muu mitut sektorit hõlmav tegevus

3 841,16

2 343,95

609,07

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus KOKKU

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus KOKKU

4 841,10

4 841,10

3 104,40

3 104,40

999,19

999,19

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi

510 – Üldine eelarvetoetus

3 116,32

3 059,65

2 345,18

520 – Toiduabi arenguabi raames

614,50

385,27

332,91

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi KOKKU

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi KOKKU

3 730,82

3 730,82

3 444,92

3 444,92

2 678,10

2 678,10

Võlaga seotud meetmed

Võlaga seotud meetmed

600 – Võlaga seotud meetmed

91,50

—

—

Võlaga seotud meetmed KOKKU

Võlaga seotud meetmed KOKKU

91,50

91,50

—

—

—

—

Humanitaarabi

Humanitaarabi

720 – Hädaolukordadele reageerimine

746,19

505,17

458,31

730 – Ülesehitusabi ja taastamine

137,83

43,40

33,36

740 – Katastroofideks valmisolek

133,29

106,16

69,14

Humanitaarabi KOKKU

Humanitaarabi KOKKU

1 017,31

1 017,31

654,72

654,72

560,80

560,80

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud

910 – Rahastajate halduskulud

978,02

786,39

739,89

998 – Jaotamata kulud / Määratlemata kulud

586,30

434,28

421,68

N/A – Ei kohaldata

214,40

0,64

—

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud KOKKU

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud KOKKU

1 778,72

1 778,72

1 221,31

1 221,31

1 161,57

1 161,57

ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summad KOKKU

ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summad KOKKU

31 247,39

31 247,39

26 242,65

26 242,65

16 844,55

16 844,55

Muutused üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summades kuluvaldkondade kaupa

Muutused üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summades kuluvaldkondade kaupa

Image 4

Image 5

Image 6

3.   SÕNASTIK

SÕNASTIK

Aastasuse põhimõte

Aastasuse põhimõte

Eelarvepõhimõte, mille kohaselt kulud ja tulud kavandatakse ja kiidetakse heaks üheks aastaks – alates 1. jaanuarist 31. detsembrini.

ABAC (tekkepõhine arvestus)

ABAC (tekkepõhine arvestus)

ABAC on komisjoni raamatupidamissüsteem, mida täiendavad alates 2005. aastast tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted. Erinevalt kassapõhisest eelarve raamatupidamisarvestusest kajastatakse tekkepõhises raamatupidamisarvestuses tulud nende tekkimisel, mitte sissenõudmisel. Kulud kajastatakse kulude tekkimisel, mitte maksmisel. See erineb kassapõhisest eelarve raamatupidamisarvestusest, kus tehingud ja muud sündmused kajastatakse raha laekumisel või väljamaksmisel.

Ametid

Ametid

Eraldiseisva juriidilise isiku staatusega ELi asutused, kellele võidakse teatavate rangete tingimuste alusel delegeerida eelarve täitmise volitused. Nende eelarve täitmisele annab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon heakskiidu eraldiseisvalt.

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine.

Eelarves esitatakse nii kulukohustuste (õiguslikult siduvad lubadused anda rahalisi vahendeid, tingimusel et täidetud on teatavad tingimused) kui ka maksete (vahendite saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt programmide ja projektide edenemisele. Liigendamata assigneeringud on halduskulude assigneeringud ning kulukohustuste assigneeringud võrduvad maksete assigneeringutega.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Kasutamata assigneeringud, mida ei tohi enam kasutada.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Eelarve

Eelarve

Kooskõlas eelarvepõhimõtetega koostatav iga-aastane finantskava, milles esitatakse prognoosid ja kiidetakse igaks eelarveaastaks heaks hinnangulised tulevased kulud ja tulud ning kulutused, mille kohta esitatakse üksikasjalik kirjeldus ja põhjendus eelarveselgitustes.

Eelarve täitmine

Eelarve täitmine

Eelarvevahendite kasutamine kulu- ja tulutoimingute kaudu.

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

Saadud tulude ja väljamakstud summade vahe, sh ülekandmistest, tühistamistest ja vahetuskursierinevustest tulenevad korrigeerimised.

Ametite puhul tuleb sellele vahele vastav summa rahastamisasutusele tagasi maksta, nagu on ette nähtud ametite finantsmääruses.

Eelarveline kulukohustus

Eelarveline kulukohustus

Eelarveline kulukohustus on edaspidiste kulutuste katmiseks tehtav assigneeringute broneering.

Eelarvepunkt/eelarverida/eelarvepositsioon

Eelarvepunkt/eelarverida/eelarvepositsioon

Tulud ja kulud on eelarves kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku liigenduse kohaselt, mis peegeldab iga punkti sisu ja otstarvet. Eelarverea nimetuses (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub liigendusühiku formaalne kirjeldus.

Eelarvepädevad institutsioonid

Eelarvepädevad institutsioonid

Institutsioonid, kes on volitatud tegema eelarveküsimustega seotud otsuseid: ELi institutsioonide korral on eelarvepädevad institutsioonid Euroopa Parlament ja nõukogu.

Ametite ja ühisettevõtete eelarvepädevad institutsioonid on nende juhatused.

Finantsmäärus

Finantsmäärus

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast kontrollikojaga konsulteerimist vastu võetud määrus, milles kehtestatakse Euroopa Liidu üldeelarve koostamise ja täitmise nõuded.

Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (22).

22

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringutest kaetakse institutsioonide ja üksuste jooksvad kulud (isikkoosseisule, hoonetele, bürooseadmetele).

Juriidiline kohustus

Juriidiline kohustus

Kolmandate isikute ees võetav õiguslik kohustus.

Kindlaksmääratud nõuded

Kindlaksmääratud nõuded

Nõuded on sissenõudekorraldused, mille Euroopa Liit peab tulude kogumiseks kindlaks määrama.

Kohaldamise eeskirjad

Kohaldamise eeskirjad

Finantsmääruse rakendamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad. Need on sätestatud komisjoni määruses, mis võeti vastu pärast kõikide institutsioonidega konsulteerimist, ning nendega ei saa muuta finantsmäärust, millel need põhinevad.

Korrigeerimine

Korrigeerimine

Paranduseelarve vastuvõtmine või vahendite ümberpaigutamine ühest eelarvepunktist teise.

Kulud

Kulud

Eelarvevahendite kasutamine eri liiki rahastamisallikatest.

Kulukohustusest vabastamine

Kulukohustusest vabastamine

Õigusakt, millega tühistatakse varasem kulukohustus (või osa sellest).

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) kogukulud. Finantsmääruse artikkel 7: kulukohustuste assigneeringud hõlmavad eelarveaastal rohkem kui ühte eelarveaastat hõlmavate meetmetega seoses võetud juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) koguväärtust.

Laekumised

Laekumised

Vt tulu.

Liigendamata assigneeringud

Liigendamata assigneeringud

Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastast laadi tegevuse rahastamiseks. (Finantsmääruse artikkel 9). ELi eelarves on liigendamata assigneeringud halduskulude, põllumajandusturutoetuste ja otsetoetuste assigneeringud.

Liigendatud assigneeringud

Liigendatud assigneeringud

Liigendatud assigneeringuid kasutatakse mitmeaastaste meetmete rahastamiseks; nendest kaetakse jooksval eelarveaastal rohkem kui ühte eelarveaastat hõlmavate meetmete jaoks võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust. Finantsmääruse artikkel 7: liigendatud assigneeringud kirjendatakse mitmeaastaste meetmete jaoks. Need koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.

Makse

Makse

Juriidilise kohustuse täitmiseks tehtav väljamakse.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulud, mis tulenevad jooksval eelarveaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud juriidilistest kohustustest (finantsmääruse artikkel 7).

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja ülesanded, volitused ja kohustused on sätestatud finantsmääruses:

| — | nõuetekohane maksete tegemine, |
| --- | --- |

—

nõuetekohane maksete tegemine,

| — | tulude kogumine, |
| --- | --- |

—

tulude kogumine,

| — | saadaolevate summade sissenõudmine ja tasaarvestus, |
| --- | --- |

—

saadaolevate summade sissenõudmine ja tasaarvestus,

| — | raamatupidamisarvestuse pidamine ning raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine, |
| --- | --- |

—

raamatupidamisarvestuse pidamine ning raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine,

| — | raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamine, |
| --- | --- |

—

raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamine,

| — | raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning eelarvevahendite käsutaja sisseseatud selliste süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks (kohalikud süsteemid), |
| --- | --- |

—

raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning eelarvevahendite käsutaja sisseseatud selliste süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks (kohalikud süsteemid),

| — | rahavoogude juhtimine, |
| --- | --- |

—

rahavoogude juhtimine,

| — | avansikontode haldajate määramine, |
| --- | --- |

—

avansikontode haldajate määramine,

| — | pangakontode avamine ja sulgemine institutsiooni nimel. |
| --- | --- |

—

pangakontode avamine ja sulgemine institutsiooni nimel.

Raamatupidamisarvestus

Raamatupidamisarvestus

Finantstehingute kirjendamine ja aruandlus, sealhulgas tehingu loomine, kajastamine, töötlemine ja selle kohta kokkuvõtte tegemine raamatupidamise aastaaruandes.

Rahastamisallikas

Rahastamisallikas

Assigneeringute liik.

RAL

RAL

Täitmata kulukohustuste summa. Vt täitmata kulukohustused.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Teatavad sihtotstarbelised tulud, nagu sihtkapitalina saadud tulu, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga liidu institutsiooni sihtotstarbelised tulud.

Vt sihtotstarbeline (välis-/sise-) tulu.

Sihtotstarbeline (välis-/sise-) tulu

Sihtotstarbeline (välis-/sise-) tulu

Spetsiaalne tulu, mis on ette nähtud konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks

Sihtotstarbelise välistulu peamine allikas on kolmandate riikide rahaline osalus liidu rahastatavates programmides.

Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest, tulu alusetult makstud summade tagasimaksmisest ning tulu väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist.

Sihtotstarbelise tulu alla kuuluvate tulude täielik loetelu on esitatud finantsmääruse artiklis 21.

Sissenõudmine

Sissenõudmine

Sissenõudekorraldus on menetlus, mille käigus volitatud eelarvevahendite käsutaja registreerib komisjoni nõude saadaoleva summa saamiseks, et see võlgnikult (enamasti vahendite saajalt) sisse nõuda.

Tegevusassigneering

Tegevusassigneering

Tegevusassigneeringutega rahastatakse eri poliitikavaldkondi, peamiselt toetuste või hankemenetluste kaudu.

Toetused

Toetused

Eelarvest annetusena antavad rahalised otsetoetused, millega rahastatakse ELi poliitika olulise osa elluviimiseks ettenähtud meedet või üldistes Euroopa huvides oleva eesmärgi või ELi poliitikaeesmärgi saavutamise nimel tegutseva organi tegevust.

Tulem

Tulem

Kulude ja tulude mõju bilansile vastavalt tekkepõhise arvestuse põhimõtetele.

Tulemus

Tulemus

Vt eelarve täitmise tulemus.

Tulu(d)

Tulu(d)

Laekumised kõigist eelarve rahastamise allikatest.

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused (pr k „Reste à Liquider“, RAL) on kulukohustuste assigneeringud, mille alusel makseid ei ole veel tehtud, või juriidilised kohustused, mis ei ole veel täielikult maksetega tasaarveldatud. Need tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Täitmine

Täitmine

Vt eelarve täitmine.

Täitumine

Täitumine

Vt eelarve täitmise tulemus.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus tühistatakse. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustiste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist.

Vaid ühisettevõtete puhul võib nende suhtes kohaldatavate finantsreeglite kohaselt lisada kõik kasutamata assigneeringud kuni kolme järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestusse (nn „N+3“ reegel). Seega saab ühisettevõtete tühistatavad assigneeringud uuesti kättesaadavaks teha kuni eelarveaastani „N+3“.

Vahetuskursierinevus

Vahetuskursierinevus

Erinevus, mis tekib väljaspool euroala asuvate riikidega seotud tehingutele vahetuskursside kohaldamise või välisvaluutas varade ja kohustiste ümberhindluse tulemusena.

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt võetakse vastu siis, kui eelarvepädev institutsioon selle kinnitab.

Vt eelarve.

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

Volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutab asjaomases üksuses tulu- ja kulutoimingute heakskiitmise eest kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning selle tagamise eest, et täidetud oleksid seaduslikkuse ja korrektsuse nõuded.

Volitatud eelarvevahendite käsutaja langetab kõik tema vastutusalasse kuuluvate meetmetega seotud finantsotsused. Eeskätt peab ta tegema oma riskianalüüsi alusel otsused eelarve täitmise kohta.

Õiguslik alus (alusakt)

Õiguslik alus (alusakt)

Õiguslik alus on üldjuhul Euroopa Liidu toimimise lepingul põhinev õigusakt, millega antakse komisjonile pädevus seoses konkreetse poliitikavaldkonnaga ja sätestatakse tema pädevusse antud ülesannete, sealhulgas eelarve täitmise tingimused. Teatavate lepingu artiklitega antakse komisjonile volitus võtta kindlaid meetmeid, millega kaasnevad kulutused, ilma et nende kulutuste tegemiseks oleks vaja täiendavat õiguslikku alust.

Ühisettevõte

Ühisettevõte

Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel asutatud juriidilisest isikust ELi organ. Seda terminit võib kasutada ükskõik millise koostööstruktuuri kirjeldamiseks, mis on ette nähtud liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmide tõhusaks elluviimiseks.

Ülejääk

Ülejääk

Summa, mille võrra tulud ületavad kulusid (vt eelarve täitmise tulemus) ja mis tuleb rahastamisasutusele kooskõlas finantsmäärusega tagastada.

Ümberpaigutused

Ümberpaigutused

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute viimine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest. Need on siiski Euroopa Liidu toimimise lepinguga sõnaselgelt lubatud finantsmääruses sätestatud tingimustel. Finantsmääruses on nimetatud erinevaid ümberpaigutamiste liike, sõltuvalt sellest, kas need toimuvad eelarve jaotiste, peatükkide, artiklite või rubriikide piires ja kas need nõuavad erineva tasandi kinnitust.

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

| EUROOPA INVESTEERIMISPANK | CA/541/21


  11. märts 2021 |
| --- | --- |
| | Dokument 21/101 |
| DIREKTORITE NÕUKOGU |
| INVESTEERIMISRAHASTU


  RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE


  SEISUGA 31. DETSEMBER 2020 |
| a) | Finantsseisundi aruanne |

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

CA/541/21

CA/541/21

11. märts 2021

Dokument 21/101

Dokument 21/101

DIREKTORITE NÕUKOGU

DIREKTORITE NÕUKOGU

INVESTEERIMISRAHASTU

INVESTEERIMISRAHASTU

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

a)

Finantsseisundi aruanne

| b) | Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne |
| --- | --- |

b)

Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne

| c) | Omakapitali muutuste aruanne |
| --- | --- |

c)

Omakapitali muutuste aruanne

| d) | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

d)

Rahavoogude aruanne

| e) | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

e)

Raamatupidamise aastaaruande lisad

| f) | Sõltumatu audiitori aruanne |
| --- | --- |

f)

Sõltumatu audiitori aruanne

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| VARAD | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 5 | 923 940 | 837 777 |
| Nõuded rahastajate vastu | 9/17 | 68 908 | 86 330 |
| Likviidsed finantsvarad | 10 | 351 873 | 330 587 |
| Finantstuletisinstrumendid | 6 | 33 584 | 14 184 |
| Laenud ja ettemaksed | 7 | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 8 | 526 810 | 619 928 |
| Muud varad | 11 | 109 | — |
| Varad kokku | | 3 578 669 | 3 407 481 |
| KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| KOHUSTISED | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 6 | 642 | 191 |
| Edasilükkunud tulud | 12 | 29 732 | 32 566 |
| Antud tagatiste eraldised | 13 | 851 | 628 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | 14 | 33 152 | 37 269 |
| Võlad kolmandatele isikutele | 15 | 152 378 | 147 438 |
| Muud kohustised | 16 | 3 446 | 2 353 |
| Kohustised kokku | | 220 201 | 220 445 |
| RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks | 17 | 3 221 695 | 2 967 000 |
| Jaotamata kasum | | 136 773 | 220 036 |
| Rahastu omakapital kokku | | 3 358 468 | 3 187 036 |
| Kohustised ja rahastu omakapital kokku | | 3 578 669 | 3 407 481 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

31.12.2020

31.12.2019

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

5

923 940

837 777

Nõuded rahastajate vastu

9/17

68 908

86 330

Likviidsed finantsvarad

10

351 873

330 587

Finantstuletisinstrumendid

6

33 584

14 184

Laenud ja ettemaksed

7

1 673 445

1 518 675

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

8

526 810

619 928

Muud varad

11

109

—

Varad kokku

Varad kokku

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTISED

KOHUSTISED

Finantstuletisinstrumendid

6

642

191

Edasilükkunud tulud

12

29 732

32 566

Antud tagatiste eraldised

13

851

628

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

14

33 152

37 269

Võlad kolmandatele isikutele

15

152 378

147 438

Muud kohustised

16

3 446

2 353

Kohustised kokku

Kohustised kokku

220 201

220 201

220 445

220 445

RAHASTU OMAKAPITAL

RAHASTU OMAKAPITAL

Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks

17

3 221 695

2 967 000

Jaotamata kasum

136 773

220 036

Rahastu omakapital kokku

Rahastu omakapital kokku

3 358 468

3 358 468

3 187 036

3 187 036

Kohustised ja rahastu omakapital kokku

Kohustised ja rahastu omakapital kokku

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2020 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2020

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2020 | Alates 1.1.2019 |
| kuni 31.12.2020 | kuni 31.12.2019 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (1) | 19 | 84 783 | 93 923 |
| Intressid ja samalaadsed kulud | 19 | -5 250 | -2 948 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | | 79 533 | 90 975 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | 353 | 4 438 |
| Kulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | -225 | -721 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | | 128 | 3 717 |
| Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | 18 949 | 12 611 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 21 | -46 717 | 9 904 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | 7 | -29 621 | -8 331 |
| Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu | | 2 362 | 2 064 |
| Valuutakursside muutustest tulenev netotulu | | -48 545 | -61 998 |
| Netotulu finantstehingutest | | - 103 572 | -45 750 |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | -4 312 | 17 243 |
| Tagatiste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 13 | -228 | 107 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 14 | 3 715 | -13 244 |
| Üldhalduskulud | 22 | -58 527 | -50 009 |
| Majandusaasta (kahjum)/kasum | | -83 263 | 3 039 |
| Muu koondkasum | | — | — |
| Majandusaasta koond(kahjum)/-kasum kokku | | -83 263 | 3 039 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2020

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2020

kuni 31.12.2019

Intressid ja samalaadsed tulud (1)

1

19

84 783

93 923

Intressid ja samalaadsed kulud

19

-5 250

-2 948

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

79 533

79 533

90 975

90 975

Tulud teenus- ja vahendustasudest

20

353

4 438

Kulud teenus- ja vahendustasudest

20

-225

-721

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

128

128

3 717

3 717

Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

18 949

12 611

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

21

-46 717

9 904

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

7

-29 621

-8 331

Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu

2 362

2 064

Valuutakursside muutustest tulenev netotulu

-48 545

-61 998

Netotulu finantstehingutest

Netotulu finantstehingutest

- 103 572

- 103 572

-45 750

-45 750

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

-4 312

17 243

Tagatiste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

13

-228

107

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

14

3 715

-13 244

Üldhalduskulud

22

-58 527

-50 009

Majandusaasta (kahjum)/kasum

Majandusaasta (kahjum)/kasum

-83 263

-83 263

3 039

3 039

Muu koondkasum

Muu koondkasum

—

—

Majandusaasta koond(kahjum)/-kasum kokku

Majandusaasta koond(kahjum)/-kasum kokku

-83 263

-83 263

3 039

3 039

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2020 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2020

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Sissenõutud osamaksud | Jaotamata kasum | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2020 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 17 | 209 614 | — | 209 614 |
| Üheksanda EAFi intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaksu ümberjaotamine omakapitali | 17 | 45 081 | — | 45 081 |
| 2020. majandusaasta (kahjum) | | — | -83 263 | -83 263 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 254 695 | -83 263 | 171 432 |
| Seisuga 31. detsember 2020 | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |
| Seisuga 1. jaanuar 2019 | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 17 | 270 000 | — | 270 000 |
| Majandusaasta kasum 2019. aastal | | — | 3 039 | 3 039 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 270 000 | 3 039 | 273 039 |
| Seisuga 31. detsember 2019 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Sissenõutud osamaksud

Jaotamata kasum

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2020

Seisuga 1. jaanuar 2020

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

17

209 614

—

209 614

Üheksanda EAFi intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaksu ümberjaotamine omakapitali

17

45 081

—

45 081

2020. majandusaasta (kahjum)

—

-83 263

-83 263

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

254 695

254 695

-83 263

-83 263

171 432

171 432

Seisuga 31. detsember 2020

Seisuga 31. detsember 2020

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

Seisuga 1. jaanuar 2019

Seisuga 1. jaanuar 2019

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

17

270 000

—

270 000

Majandusaasta kasum 2019. aastal

—

3 039

3 039

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

270 000

270 000

3 039

3 039

273 039

273 039

Seisuga 31. detsember 2019

Seisuga 31. detsember 2019

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2020 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2020

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2020 kuni 31.12.2020 | Alates 1.1.2019 kuni 31.12.2019 |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Majandusaasta (kahjum)/kasum | | -83 263 | 3 039 |
| Korrigeerimised: | | | |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 8 | 47 909 | -8 629 |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | 4 312 | -17 243 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | | 29 621 | 8 331 |
| Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 7 | -5 202 | -5 087 |
| Antud tagatiste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 13 | 228 | -107 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist | | -4 117 | 13 447 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | -18 949 | -12 611 |
| Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 10 | 1 067 | 331 |
| Edasilükkunud tulude muutus | | -2 834 | -1 198 |
| Vahetuskursi muutuste mõju laenudele | 7 | 90 878 | -17 752 |
| Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele | 8 | 33 616 | -6 812 |
| Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale | | 9 233 | 2 369 |
| Kasum / (kahjum) põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist | | 102 499 | -41 922 |
| Laenude väljamaksed | 7 | - 560 291 | - 311 185 |
| Laenude tagastamine | 7 | 276 101 | 355 078 |
| Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu | | 2 362 | 2 194 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus | 5 | 66 | -93 |
| Likviidsed finantsvarad (suurenemine) | 10 | -2 710 009 | -2 948 021 |
| Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa | 10 | 2 689 790 | 2 952 905 |
| Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väärtuse vähenemine | 8 | -85 305 | - 106 943 |
| Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | | 85 477 | 71 024 |
| Muude varade suurenemine/(vähenemine) | | 109 | -171 |
| Muude kohustiste (suurenemine)/vähenemine | | -1 093 | 140 |
| Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine | | 8 543 | 2 187 |
| Põhitegevuses kasutatud netorahavood | | - 191 751 | -24 807 |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | | | |
| Liikmesriikidelt saadud osamaksud | | 227 035 | 284 820 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad | | 60 387 | 30 000 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad | | -18 807 | -28 220 |
| Rahavood finantseerimistegevusest (neto) | | 268 615 | 286 600 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto) | | 76 864 | 261 793 |
| Rahavoogude koondaruanne: | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | | 837 980 | 573 818 |
| Netorahavood, (mida kasutatakse) / mis on saadud: | | | |
| põhitegevusest | | - 191 751 | -24 937 |
| finantseerimistegevusest | | 268 615 | 286 730 |
| vahetuskursi muutuste mõjust rahale ja raha ekvivalentidele | | 9 233 | 2 369 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | | 924 077 | 837 980 |
| Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: | | | |
| Sularaha | 5 | 398 991 | 72 166 |
| Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) | 5 | 380 000 | 622 991 |
| Kommertsväärtpaberid | 5 | 145 086 | 142 823 |
| | | 924 077 | 837 980 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2020 kuni 31.12.2020

Alates 1.1.2019 kuni 31.12.2019

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Majandusaasta (kahjum)/kasum

-83 263

3 039

Korrigeerimised:

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

8

47 909

-8 629

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

4 312

-17 243

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

29 621

8 331

Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

7

-5 202

-5 087

Antud tagatiste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist

13

228

-107

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist

-4 117

13 447

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

-18 949

-12 611

Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

10

1 067

331

Edasilükkunud tulude muutus

-2 834

-1 198

Vahetuskursi muutuste mõju laenudele

7

90 878

-17 752

Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele

8

33 616

-6 812

Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale

9 233

2 369

Kasum / (kahjum) põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist

Kasum / (kahjum) põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist

102 499

102 499

-41 922

-41 922

Laenude väljamaksed

7

- 560 291

- 311 185

Laenude tagastamine

7

276 101

355 078

Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu

2 362

2 194

Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus

5

66

-93

Likviidsed finantsvarad (suurenemine)

10

-2 710 009

-2 948 021

Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa

10

2 689 790

2 952 905

Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väärtuse vähenemine

8

-85 305

- 106 943

Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

85 477

71 024

Muude varade suurenemine/(vähenemine)

109

-171

Muude kohustiste (suurenemine)/vähenemine

-1 093

140

Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine

8 543

2 187

Põhitegevuses kasutatud netorahavood

Põhitegevuses kasutatud netorahavood

- 191 751

- 191 751

-24 807

-24 807

FINANTSEERIMISTEGEVUS

FINANTSEERIMISTEGEVUS

Liikmesriikidelt saadud osamaksud

227 035

284 820

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad

60 387

30 000

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad

-18 807

-28 220

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

268 615

268 615

286 600

286 600

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

76 864

76 864

261 793

261 793

Rahavoogude koondaruanne:

Rahavoogude koondaruanne:

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

837 980

837 980

573 818

573 818

Netorahavood, (mida kasutatakse) / mis on saadud:

Netorahavood, (mida kasutatakse) / mis on saadud:

põhitegevusest

- 191 751

-24 937

finantseerimistegevusest

268 615

286 730

vahetuskursi muutuste mõjust rahale ja raha ekvivalentidele

9 233

2 369

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

924 077

924 077

837 980

837 980

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Sularaha

5

398 991

72 166

Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta)

5

380 000

622 991

Kommertsväärtpaberid

5

145 086

142 823

924 077

924 077

837 980

837 980

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2020. aasta seisuga

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2020. aasta seisuga

1.   Üldine teave

Üldine teave

Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu“) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid“) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping“) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010.

Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“ ja „pank“) haldab liikmesriikide („rahastajad“) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust.

Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest. Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas Euroopa Arengufond (EAF)“), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF“) ja kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF“)). EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

| — | rahastu, s.o riske kandev käibefond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (edaspidi „ÜMTd“); |
| --- | --- |

—

rahastu, s.o riske kandev käibefond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (edaspidi „ÜMTd“);

| — | intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks.

EL ja AKV riigid on kokku leppinud üleminekukorras, mis võimaldab EIP-l jätkata meetmete allkirjastamist AKV piirkonnas kuni 2021. aasta novembri lõpuni või kuni uue AKV-ELi lepingu jõustumiseni või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue lepingu ajutise kohaldamiseni, olenevalt sellest, mis saabub varem (AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsus nr 2/2020, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed (23)).

23

15. detsembril 2020 jõuti kokkuleppele naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi kohta, mis hõlmab ELi välistegevust aastatel 2021–2027. Muu hulgas integreeritakse sellega ELi eelarvesse EAF, mida praegu rahastatakse väljaspool eelarvet. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi määrusega tagatakse komisjonile õiguslik alus, et delegeerida EIP-le edaspidi ELi volitusi väljaspool ELi toimuvaks tegevuseks. Samuti tagatakse sellega välisinvesteeringute raamistik liidu koostööks partnerasutustega ELi eelarvest rahastatavate toetuste või tagatiste kaudu. Eelduste kohaselt võetakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendit käsitlev õigusakt vastu 2021. aasta kevadel.

23. detsembril 2020 otsustas nõukogu pikendada praeguse AKV investeerimisrahastu kulukohustuste võtmise perioodi vähemalt kuue kuu võrra. Edaspidi võetakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi raames kasutusele AKV investeerimisrahastust tagasisaadavad vahendid, ühendades Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD+) AKV riikide erasektorile pühendatud komponendi ja usaldusfondi, mida mõlemat rakendab EIP.

Pärast investeerimisrahastu kulukohustuste võtmise perioodi pikendamist jätkab pank kooskõlas oma volitustega tegevuse heakskiitmist kuni 30. juunini 2021 või kuni välistegevuse rahastamisvahendit käsitleva määruse jõustumiseni, olenevalt sellest, kumb saabub hiljem ja igal juhul mitte kauem kui 30. novembrini 2021 (24).

24

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtuti tegevuse jätkuvuse põhimõttest, mille puhul eeldatakse, et investeerimisrahastust suudetakse maksta välja kõik mis tahes tegevuse raames tasumisele kuuluvad summad. Investeerimisrahastu toimimise kestust ei ole kindlaks määratud. Üheteistkümnenda EAFi sisekokkulepe kehtib kõnealuse kokkuleppe artikli 14 lõike 3 kohaselt seni, kuni see on vajalik kõikide AKV-ELi partnerluslepingu, ÜMTde assotsieerimise otsuse ja mitmeaastase finantsraamistiku alusel rahastatavate toimingute täielikuks elluviimiseks.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2020.

EIP halduskomitee ettepanekul võttis EIP direktorite nõukogu 11. märtsil 2021 raamatupidamise aastaaruande vastu ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 23. aprilliks 2021 heaks kiita.

2.   Peamised arvestusmeetodid

Peamised arvestusmeetodid

2.1.   
  Koostamise alus — nõuetele vastavuse kinnitus

Koostamise alus — nõuetele vastavuse kinnitus

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS).

a.   Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu arvestusmeetodite kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju.

Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades:

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustiste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal või maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisade punktides 2.4.2 ja 4.

Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Oodatava krediidikahju mõõtmiseks tuleb juhtkonnal teha olulisi otsuseid, eelkõige hinnata väärtuse langusest tuleneva kahjumi kindlaksmääramisel, kui oluliselt on suurenenud krediidirisk alates esmasest kajastamisest, võtta arvesse tulevikku suunatud teavet ning prognoosida tulevaste rahavoogude suurust ja ajastust ning tagatise väärtust. Nende prognooside aluseks on hulk tegureid, mis võivad oluliselt muuta kajastatava krediidikahju allahindluse ajastust ja summat (lisade punkt 2.4.2). Asjakohaseid eeldusi COVID-19-st põhjustatud väärtuse languse mõju kohta on üksikasjalikult kirjeldatud lisade punktides 2.4.2 ja 3.2.3.7.

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest:

| — | hiljutised ametlikud turutehingud; |
| --- | --- |

—

hiljutised ametlikud turutehingud;

| — | põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; |
| --- | --- |

—

põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus;

| — | oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; |
| --- | --- |

—

oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul;

| — | korrigeeritud netovarade meetod või |
| --- | --- |

—

korrigeeritud netovarade meetod või

| — | muud hindamismudelid. |
| --- | --- |

—

muud hindamismudelid.

Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid. Rahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid.

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

EIP tegi olulise otsuse, et ükski üksustest, milles tal on osalus, ei ole rahastu kontrolli all. See on tingitud sellest, et kõikides sellistes üksustes kuulub vastutus haldamise, tegevuse juhtimise ja partnerlusasjade eest täisosanikule, fondijuhile või haldusnõukogule, kellel on õigus ja pädevus teha kõik vajalikud toimingud partnerluse ülesannete ja eesmärkide täitmiseks kooskõlas investeerimis- ja tegevuspõhimõtetega.

b.   Muutused arvestusmeetodites

Muutused arvestusmeetodites

Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on rahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisade punktis 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid. Rahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid.

Kasutuselevõetud standardid

Kasutuselevõetud standardid

Rahastu raamatupidamise aastaaruande puhul võeti alates 1. jaanuarist 2020 kasutusele alljärgnevad kehtivate standardite tõlgendused, muudatused ja parandused.

Viiteintressimäära reform – standardite IFRS 9, IAS 39 ja IFRS 7 muudatused

Viiteintressimäära reform – standardite IFRS 9, IAS 39 ja IFRS 7 muudatused

2019. aasta septembris avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) standardite IFRS 9, IAS 39 ja IFRS 7 muudatused, millega nähti ette ajutised vabastused selleks, et ebakindluse perioodil enne kehtiva viiteintressimäära asendamist alternatiivse, peaaegu riskivaba intressimääraga oleks võimalik jätkata riskimaandamisinstrumentide arvestust.

IFRS 9 muudatuste hulgas on mitu vabastust, mis kehtivad kõigi viiteintressimäära reformist otseselt mõjutatud riskimaandamissuhete suhtes. Esimesed kolm vabastust on seotud alljärgnevaga:

| — | hindamine, kas prognoositav tehing (või selle komponent) on äärmiselt tõenäoline; |
| --- | --- |

—

hindamine, kas prognoositav tehing (või selle komponent) on äärmiselt tõenäoline;

| — | hindamine, millal liigitada summa ümber rahavoo riskimaandamisreservist kasumisse või kahjumisse; |
| --- | --- |

—

hindamine, millal liigitada summa ümber rahavoo riskimaandamisreservist kasumisse või kahjumisse;

| — | maandatud objekti ja riskimaandamisobjekti majandussuhte hindamine. |
| --- | --- |

—

maandatud objekti ja riskimaandamisobjekti majandussuhte hindamine.

Iga vabastuse korral eeldatakse, et viitemäär, millel põhineb maandatud riskiga rahavoog, viiteintressimäära reformiga ei muutu.

Neljanda vabastusega nähakse ette, et lepingus sätestamata riskikomponent peab olema selgelt eristatav üksnes maandatud instrumendi algsel määramisel ja mitte jooksvalt.

Vabastuste kohaldamine on vabatahtlik ning muudatustes kirjeldatud sündmuste toimumiseta kehtivad need tähtajatult. Samuti kehtestati muudatustes konkreetsed avalikustamisnõuded riskimaandamissuhete kohta, mille suhtes neid vabastusi kohaldatakse. Muudatusi tuleb kohaldada tagasiulatuvalt. Nende kohaldamisel ei saa aga uuesti kehtestada selliseid riskimaandamissuhteid, mille määratlemine oli varem lõpetatud, samuti ei saa määratleda mingeid riskimaandamissuhteid tagasiulatuvalt.

Muudatuste kasutuselevõtt ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Olulisuse mõiste (IAS 1 „Finantsaruannete esitamine“ ja lAS 8 „Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead“ muudatused)

Olulisuse mõiste (IAS 1 „Finantsaruannete esitamine“ ja lAS 8 „Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead“ muudatused)

Muudatustega täpsustatakse olulisuse mõistet ja viiakse vastavusse kontseptuaalses raamistikus ja standardites kasutatavad määratlused. Muudetud määratluse kohaselt on teave oluline, „kui võib mõistlikult eeldada, et selle väljajätmine, ebaõige esitamine või varju jätmine võib mõjutada otsuseid, mille tegemisel üldotstarbeliste finantsaruannete põhikasutajad lähtuvad kõnealustest finantsaruannetest, milles on esitatud finantsteave konkreetse aruandva üksuse kohta“. Samuti täpsustatakse muudatuses mõistet „üldotstarbeliste finantsaruannete põhikasutajad“ – nende alla kuuluvad „olemasolevad ja võimalikud investorid, laenuandjad ja teised võlausaldajad“, kes peavad vajatava finantsteabe saamisel suures osas tuginema üldotstarbelistele finantsaruannetele.

Muudatused ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Muudatused IFRS-standardites kontseptuaalsele raamistikule viitamisel

Muudatused IFRS-standardites kontseptuaalsele raamistikule viitamisel

Finantsaruandluse kontseptuaalse raamistiku läbivaadatud versioon ei ole standard ning ükski selles sisalduvatest kontseptsioonidest ei ole ülimuslik standardites sisalduvate kontseptsioonide või standardis sätestatud nõuete suhtes; selle asemel on raamistiku põhieesmärk aidata IASB-l koostada standardeid, aruannete koostajatel töötada välja järjepidevaid arvestusmeetodeid juhtudel, mil kohaldatav standard puudub, ning kõikidel pooltel mõista ja tõlgendada standardeid. Kontseptuaalne raamistik sisaldab teatavaid uusi kontseptsioone ja selgitusi mõningate oluliste kontseptsioonide kohta, samuti ajakohastatud määratlusi ning varade ja kohustiste kajastamise kriteeriume.

Rahastu võttis läbivaadatud kontseptuaalse raamistiku vastu 1. jaanuaril 2020. Läbivaadatud kontseptuaalne raamistik ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

Avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

Viiteintressimäära reform (2. etapp – standardite IFRS 9, IAS 39, IFRS 7, IFRS 4 ja IFRS 16 muudatused)

Viiteintressimäära reform (2. etapp – standardite IFRS 9, IAS 39, IFRS 7, IFRS 4 ja IFRS 16 muudatused)

27. augustil 2020 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) viiteintressimäära reformi 2. etapi, mis hõlmab standardite IFRS 9, IAS 39, IFRS 7, IFRS 4 ja IFRS 16 muudatusi. Teise etapi muudatuste avaldamisega viis IASB lõpule oma töö seoses pankadevahelise intressimäära (IBOR) reformiga.

Muudatustega tehakse ajutisi vabastusi, mis käsitlevad mõju finantsaruandlusele siis, kui pankadevaheline intressimäär (IBOR) asendatakse alternatiivse peaaegu riskivaba intressimääraga.

Muudatusi rakendatakse 1. jaanuaril 2021 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Rahastu ei võtnud neid muudatusi ettenähtust varem vastu ning moodustatud on talitustevaheline pankadevahelise intressimäära töörühm, kes hindab mõju ja haldab üleminekumeetmeid.

c.   Kokkuvõte tähtsamatest arvestusmeetoditest

Kokkuvõte tähtsamatest arvestusmeetoditest

Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustised esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud.

i.   
  Välisvaluuta ümberarvestamine

Välisvaluuta ümberarvestamine

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta. Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni.

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Rahalised varad ja kohustised, mis on nomineeritud muudes valuutades kui eurodes, arvestatakse eurodesse ümber finantsseisundi aruande kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Ümberarvestamisest tulenevat kasumit või kahjumit kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Mitterahalised kirjed, mida mõõdetakse välisvaluutas soetusmaksumuses, arvestatakse ümber algse tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Mitterahalised kirjed, mida mõõdetakse välisvaluutas õiglases väärtuses, arvestatakse ümber õiglase väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Vahetuskursierinevused, mis tulenevad tehingute teostamisest vahetuskursi alusel, mis erineb tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursist, ja realiseerimata vahetuskursierinevused, mis tulenevad välisvaluutas nomineeritud tasumata rahalistest varadest ja kohustistest, kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

ii.   
  Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsinstrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid, kajastatakse esmaselt arvelduspäeva seisuga.

Liigitus ja mõõtmine

Liigitus ja mõõtmine

Finantsvarad

Finantsvarad

Esmasel kajastamisel liigitatakse finantsvara amortiseeritud soetusmaksumuses, õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavaks finantsvaraks ning finantskohustised liigitatakse amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavateks finantskohustisteks.

IFRS 9 kohaselt algab liigitamine sellest, et otsustatakse, kas finantsvara käsitatakse võla- või omakapitaliinstrumendina. IFRS 9s on osutatud standardile IAS 32 „Finantsinstrumendid: esitamine“.

Võlainstrumendid on instrumendid, mis on vastaspoole seisukohast finantskohustised – laenud ja võlaväärtpaberid, sh struktureeritud (majandus)üksuste, valitsuse või äriühingute emiteeritud võlakirjad, väärtpaberid või sertifikaadid.

Võlainstrument on amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed. |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed.

Võlainstrument on õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed. |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed.

Eespool nimetatud kriteeriume tuleks kohaldada finantsvara suhtes tervikuna, ka juhul, kui tegemist on varjatud tuletisinstrumendiga.

Omakapitaliinstrumendid on instrumendid, mis on emitendi seisukohast omakapital, st sellised instrumendid, mis ei sisalda lepingulist maksekohustust ja mis tõendavad jääkosalust emitendi netovaras. Omakapitaliinstrumente mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

Sellise omakapitaliinstrumendi, mida ei hoita kauplemise eesmärgil, esmasel kajastamisel võib rahastu otsustada esitada hilisemad muutused ainult muu koondkasumi hulgas. Selline otsus tehakse iga investeeringu kohta eraldi.

Kõik muud finantsvarad liigitatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavaks varaks.

Ärimudeli hindamine

Ärimudeli hindamine

Rahastut haldav Euroopa Investeerimispank analüüsib sellise ärimudeli eesmärki, kus võlainstrumenti hoitakse portfelli tasandil, sest see kajastab kõige paremini ärijuhtimise ja juhtkonnale teabe esitamise viisi. Arvesse võetakse järgmist teavet:

| — | portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas. Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustiste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks; |
| --- | --- |

—

portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas. Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustiste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks;

| — | kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale; |
| --- | --- |

—

kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale;

| — | millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning |
| --- | --- |

—

millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning

| — | eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos. |
| --- | --- |

—

eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos.

Teavet müügitegevuse kohta ei vaadelda aga eraldi, vaid üldise hindamise käigus, analüüsides seda, kuidas täidetakse rahastu eesmärki hallata finantsvara ja kuidas realiseeritakse rahavoogusid.

Tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingute ärimudelit on kirjeldatud ja see on avalikustatud lisade punktis 24.

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Käesolevas analüüsis on põhisumma määratletud kui võlainstrumendi õiglane väärtus esmasel kajastamisel. Intress on määratletud kui tasu raha ajaväärtuse eest, konkreetsel ajavahemikul tasumata põhisummaga seonduva krediidiriski eest ja muude elementaarsete laenamisega seotud riskide ja kulude (nt likviidsusrisk ja halduskulud) eest ning see sisaldab ka kasumimarginaali.

Instrumendi lepingutingimustest lähtudes analüüsitakse, kas lepingupõhised rahavood on ainult põhiosa ja intressi maksed. Selle käigus analüüsitakse, kas finantsvaraga on seotud lepingutingimus, mille tulemusel võib muutuda lepingupõhiste rahavoogude ajastus ja summa, nii et see ei vasta enam osutatud tingimusele.

Kajastamise lõpetamine

Kajastamise lõpetamine

Rahastu lõpetab finantsvara kajastamise, kui lepingujärgsed õigused finantsvarast tulenevatele rahavoogudele lõpevad või kui rahastu loovutab lepingujärgsete rahavoogude saamise õigused sellise tehingu tulemusena, mille raames rahastu kas kannab finantsvara omandiga seonduvad riskid ja hüved üle või säilitab sisuliselt kõik omandiga seonduvad riskid ja hüved, kuid ei säilita kontrolli finantsvara üle.

Finantsvara või -kohustise kajastamise lõpetamisel (lisade punkt 2.4.4) kajastatakse kasumiaruandes järgmiste summade vahe: ühelt poolt vara või kohustise bilansiline jääkmaksumus (või selle vara või kohustise osale omistatud bilansiline jääkmaksumus, mille kajastamine lõpetatakse) ja teiselt poolt i) saadud või makstud tasu ja ii) muu koondkasumi hulgas kajastatud kumulatiivne kasum või kahjum. Seejuures ei võeta arvesse õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetavatelt omakapitaliinvesteeringutelt saadavat kumulatiivset kasumit või kahjumit, mida ei kanta võõrandamisest saadud kasumisse või kahjumisse, vaid reservfondi.

Ümberliigitamine

Ümberliigitamine

Pärast esmast kajastamist finantsvara enam ümber ei liigitata, välja arvatud pärast seda, kui rahastu on muutnud ärimudelit, mille alusel ta haldab oma finantsvarasid.

Muutmine

Muutmine

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetav finantsvara loetakse muudetuks siis, kui selle lepingupõhised rahavood räägitakse uuesti läbi või neid muudetakse muul viisil. Uuesti läbirääkimine või muutmine võib, kuid ei pruugi tähendada endise finantsinstrumendi kajastamise lõpetamist ja uue finantsinstrumendi kajastamist.

Pärast amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetava finantsvara rahavoogude märkimisväärset lepingupõhist muutmist, mille tagajärjel finantsvara kajastamine lõpetatakse, kajastatakse uut finantsvara õiglases väärtuses ning muudatusest tuleneva kasumi või kahjumi kajastamine avaldab konsolideeritud kasumiaruandes mõju finantstehingutest laekuva tulu rubriigis.

Lepingupõhist muutmist käsitatakse märkimisväärsena siis, kui läbivaadatud tingimuste kohaselt erineb rahavoogude diskonteeritud nüüdisväärtus (kasutades diskonteerimisel algset tegelikku intressimäära) vähemalt 10 % võrra algse finantsvara ülejäänud rahavoogude diskonteeritud nüüdisväärtusest. Arvesse võetakse ka selliseid kvalitatiivseid tegureid nagu selle vääringu muutumist, milles finantsvara on nomineeritud, ja konverteerimise tingimusi.

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustise üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus peamisel turul, selle puudumisel aga kõige soodsamal turul, millele rahastul on sel kuupäeval juurdepääs.

Asjakohasel juhul mõõdab EIP rahastu nimel instrumendi õiglast väärtust, kasutades instrumendi noteeritud hinda aktiivsel turul. Aktiivse turuna käsitatakse turgu, kus vara või kohustusega seotud tehingud toimuvad piisava sagedusega ja piisavas mahus, et anda pidevalt teavet hinnakujunduse kohta.

Kui finantsseisundi aruandes kajastatud finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Valitud hindamismeetod hõlmab kõiki tegureid, mida turul osalejad tavatsevad arvesse võtta tehinguhinna kindlaksmääramisel.

Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon.

Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks.

Pank kasutab levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid, ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele.

Keerukamate instrumentide puhul kasutab pank enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole makseviivituse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad.

Rahastu mõõdab õiglast väärtust õiglase väärtuse hierarhia abil, mis kajastab mõõtmisel kasutatud sisendite olulisust. Hierarhia on järgmine:

| — | 1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega. |
| --- | --- |

—

1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega.

| — | 2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad. |
| --- | --- |

—

2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad.

| — | 3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest. |
| --- | --- |

—

3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest.

Rahastu kajastab üleviimist ühelt õiglase väärtuse hierarhia tasemelt teisele selle aruandeperioodi lõpul, mil muutus aset leidis.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

IFRS 9 põhineb tulevikku suunatud oodatava krediidikahju mudelil. EIP on kehtestanud raamistiku oodatava krediidikahju arvutamiseks sõltuvalt makromajanduslikust olukorrast. See hõlmab kindlal ajahetkel kehtivate krediidiriski parameetrite (makseviivituse tõenäosus ja makseviivitusest tingitud kahjumäär) kindlaksmääramist, lähtudes süsteemsest tegurist (krediiditsükkel), mis tuleneb makromajandusest ja mida prognoositakse makromajanduslike prognooside või stsenaariumide kaudu. Lõplik oodatav krediidikahju on asjaomase makromajandusliku stsenaariumi oodatava krediidikahju tõenäosusega kaalutud keskmine. Seda tulevikku suunatud kahjumudelit kohaldatakse nii amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavate finantsvarade, finantstagatislepingute kui ka bilansiväliste kohustuste puhul.

IFRS 9 kohaselt lähtutakse kahju allahindluse mõõtmisel ühest järgmisest alusest.

| — | 12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning |
| --- | --- |

—

12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning

| — | kogu eluea oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

kogu eluea oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul.

Standardiga IFRS 9 on ette nähtud kolmeastmeline väärtuse languse mudel, mis põhineb krediidikvaliteedi muutumisel pärast esmast kajastamist. Finantsinstrumendid liigitatakse 1. etapis, välja arvatud instrumendid, mille puhul täheldatakse krediidiriski märkimisväärset suurenemist pärast nende esmast kajastamist. See hõlmab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet ja analüüsi, mis põhineb panga oskusteabel, sealhulgas tulevikku suunatud teabel.

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud varad on finantsvarad, mis liigitatakse alates esmase kajastamise hetkest 3. etapis olevaks. Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud finantsvarade puhul kajastatakse pärast esmast kajastamist eluea jooksul oodatava krediidiriski kumulatiivsed muutused kasumiaruandes.

Pank valib etapi vastavalt järjestikusele lähenemisviisile, mis on kooskõlas krediidiriski suuniste ning finantsjärelevalve suuniste ja korraga ning hõlmab eeskätt varajasi hoiatussignaale, jälgimisnimekirja, sisereitinguid ja makseviivitusi.

Kooskõlas standardite koostajate väljaantud suuniste ja turutavadega leiab EIP, et COVID-19-ga seotud makseraskuste tõttu restruktureerimise lühiajaliste meetmete kohaldamist nõudeid täitvate vastaspoolte suhtes, mille eesmärk on kõrvaldada COVID-19 pandeemia kahjulik süstemaatiline majandusmõju, ei tuleks iseenesest käsitada automaatse põhjusena järeldada, et krediidirisk on märkimisväärselt suurenenud. Nagu on avalikustatud lisade punktis 3.2.3.8, kohaldab EIP selliste vastaspoolte krediidiriski hindamisel eksperdihinnanguid.

EIP on seisukohal, et COVID-19 mõju kajastub tulevikku suunatud oodatava krediidikahju mudelis, mida peetakse piisavalt usaldusväärseks, et selliseid äärmuslikke sündmusi arvesse võtta. Eelkõige on asjaomast mõju vastavalt arvesse võetud makromajanduslikes prognoosides ja makseviivituste tõenäosust käsitlevate tingimuste ülesehituses.

Kui krediidirisk on märkimisväärselt suurenenud, viiakse instrument üle 2. etappi, kuid seda ei käsitata veel krediidiriski tõttu langenud väärtusega instrumendina. Kui rahastamisvahendi väärtus on krediidiriski tõttu langenud, viiakse instrument üle 3. etappi.

3. etapi riskipositsiooni kindlaksmääramiseks selgitab pank välja, kas on objektiivseid tõendeid viivisnõuete olemasolu kohta. Finantsvara makseviivitusega on tegemist siis, kui laenuvõtja ei tasu tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, ilma et rahastu sekkuks, või laenuvõtja on jätnud tema vastu oleva mis tahes olulise krediidi iseloomuga nõude rahastule üle 90 päeva tasumata.

Sellega seoses käsitatakse finantsvara vähenenud väärtusega finantsvarana, kui on kindlaks tehtud, et rahastul tõenäoliselt ei õnnestu kõiki summasid algsete lepingutingimuste kohaselt või samaväärse väärtusega sisse nõuda. Üksikute krediidiriski positsioonide analüüsimisel lähtutakse laenuvõtja laadist ja üldisest finantsseisundist, tema vahenditest ja senisest maksekohustuste täitmisest, sellest, kas tal on lootust saada tuge rahalist vastutust kandvalt tagatiseandjatelt, ja asjakohasel juhul ka tagatise realiseerimisväärtusest.

Vähenenud väärtusega nõudeid vaadatakse läbi ja analüüsitakse vähemalt kaks korda aastas. Kui tulevikus oodatavate rahavoogude summad ja ajastus muutuvad võrreldes varasemate prognoosidega, siis muudetakse ka krediidikahju eraldisi ning need debiteeritakse või krediteeritakse kasumiaruandes. Väärtuse languse allahindlus tühistatakse alles siis, kui krediidikvaliteet on sedavõrd paranenud, et võib piisava kindlusega eeldada põhisumma ja intressi õigeaegset tasumist vastavalt krediidilepingu tingimustele. Ebatõenäoliselt laekuvad nõuded ja nõuded, mille sissenõudmisest on loobutud, kantakse maha. Mahakandmised kaetakse kas varem kindlaks tehtud väärtuse languse arvelt või kantakse kasumiaruandes kuludesse ja vastavalt vähendatakse nõude põhisummat. Varem mahakantud summade osalisel või täielikul laekumisel kantakse need kasumiaruandes tuludesse.

Oodatava krediidikahju kajastamine – sisendid, eeldused ja meetodid

Oodatava krediidikahju kajastamine – sisendid, eeldused ja meetodid

2. ja 3. etapis olevate varade puhul mõõdetakse oodatavat krediidikahju kogu eluea lõikes; 1. etapi varade puhul lähtutakse 12 kuu oodatavast krediidikahjust.

Oodatav krediidikahju arvutati järgmiste muutujate alusel:

| — | krediidireiting ja makseviivituse tõenäosus kindlal ajahetkel, |
| --- | --- |

—

krediidireiting ja makseviivituse tõenäosus kindlal ajahetkel,

| — | makseviivitusest tingitud kahjumäär kindlal ajahetkel, |
| --- | --- |

—

makseviivitusest tingitud kahjumäär kindlal ajahetkel,

| — | makseviivituses olev riskipositsioon. |
| --- | --- |

—

makseviivituses olev riskipositsioon.

Vastaspoole krediidirisk määratakse kindlaks teatava kuupäeva seisuga, kasutades hindamislehtedel põhinevaid mudeleid, mida on kohandatud vastaspoolte ja riskipositsioonide eri kategooriatega.

Iga krediidireiting näitab konkreetset makseviivituse tõenäosust, mis kajastab tõenäosust, et vastaspoolel tekib makseviivitus järgmise 12 kuu jooksul või kohustuse ülejäänud tähtaja jooksul. Riskipositsioonide puhul on reiting seega põhiteave kindlal ajahetkel esineva riskipositsioonidega seotud makseviivituste tõenäosuse kõvera kindlaksmääramiseks. EIP kogub teavet rahastu krediidiriski positsioonide tulemuste ja makseviivituste kohta. Kogutud andmed rühmitatakse tegevusalade ja piirkonnatüüpide kaupa. Tegevusalasid ja piirkondi, mis käituvad krediiditsüklites ühtemoodi, analüüsitakse koos.

Selleks et analüüsida kogutud andmeid ning koostada prognoose riskipositsioonide järelejäänud tähtaja jooksul makseviivituse tekkimise tõenäosuse ning selle muutumise kohta aja jooksul ja konkreetsete makromajanduslike stsenaariumide puhul, kasutab EIP statistilisi mudeleid.

Makseviivitusest tingitud kahjumäär kajastab EIP prognoosi selle kohta, milliseks kujuneb vastaspoole makseviivitusest riskipositsioonile tuleneva kahju ja makseviivituse hetkeks tasumata summa suhe. Makseviivitusest tingitud kahjumäära võib määratleda ka kui „1. Sissenõudmismäär“. Makseviivitusest tingitud kahjumäära prognoosimisel lähtutakse peamiselt vastaspoole geograafilisest asukohast ja laadist ning nende viiest peamisest riskipositsiooni klassist: riigid, riigiasutused, finantsasutused, ettevõtted ja projektide rahastamine. Makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtusi saab veelgi täpsustada vastavalt riskipositsiooniga seotud toodete ja lepingute eripärale.

EIP kasutab kindlat ajahetke käsitlevat ja tulevikku suunatud teavet nii oma analüüsides, millega tehakse kindlaks, kas instrumendi krediidirisk on pärast esmast kajastamist oluliselt suurenenud, kui ka oodatava krediidikahju mõõtmisel.

EIP on oodatava krediidikahju mõõtmiseks välja töötanud tingimusliku modelleerimismeetodi makseviivituste tõenäosuse kõvera arvutamiseks, mis hõlmab

| — | krediiditsükli ja makromajanduslike muutujate majanduslikult põhjendatud seose määratlust ning |
| --- | --- |

—

krediiditsükli ja makromajanduslike muutujate majanduslikult põhjendatud seose määratlust ning

| — | SKPd käsitlevat kolme makromajanduslikku stsenaariumit (üks lähtestsenaarium ja kaks stsenaariumit, mis kajastavad majanduse langust ja elavdumist), mis võivad mitme aasta jooksul realiseeruda, ja nende vastavaid tõenäosusi. |
| --- | --- |

—

SKPd käsitlevat kolme makromajanduslikku stsenaariumit (üks lähtestsenaarium ja kaks stsenaariumit, mis kajastavad majanduse langust ja elavdumist), mis võivad mitme aasta jooksul realiseeruda, ja nende vastavaid tõenäosusi.

Makromajanduslike stsenaariumide koostamiseks kasutab EIP mitut riiki ja mitut võrrandit hõlmavat osaliselt struktureeritud maailmamajanduse mudelit, mis sisaldab konkreetseid riike käsitlevaid osasid. Keskne ehk lähtestsenaarium on kavandatud nii, et see vastaks Euroopa Komisjoni kõige hiljutisematele prognoosidele. Positiivne ja negatiivne stsenaarium on kavandatud keskse stsenaariumi põhjal, kasutades mitut riiki ja mitut võrrandit hõlmavat mudelit. Stsenaariumid on tuletatud SKP muutustest, mis on majandustegevuse peamine mõõteviis. Reaalse SKP muutusi kalibreeritakse, et korrata selle muutuja varasemat volatiilsust. Vajaduse korral kasutatakse SKP muutuste ulatuse ja püsivuse täpsustamiseks ka eksperdihinnanguid. Selle tulemusel tehakse kindlaks muutused koos võimaliku halvenemisega, et määrata muutuste mõju aja jooksul. Iga stsenaariumi tõenäosus määratakse kindlaks turu (volatiilsuse) näitajate ning siseselt väljatöötatud näitajate/indeksite põhjal, mida ebakindluse määramiseks aja jooksul järjepidevalt kasutatakse.

Makseviivituses olev riskipositsioon on makseviivitusse sattumise oodatav risk, mis põhineb vastaspoole praegusel riskipositsioonil ja lepingu kohaselt lubataval jooksva summa muutusel, sh amortisatsioon. Finantsvara makseviivituses olev riskipositsioon on vara bilansiline brutoväärtus. Siduvate laenuandmiskohustuste ja finantstagatiste puhul sisaldab makseviivituses olev riskipositsioon väljamakstud summat.

2020. aastal ajakohastas EIP kooskõlas oma mudelite poolelioleva läbivaatamise ja hooldamisega kindlat ajahetke, makseviivituse tõenäosust ja makseviivitusest tingitud kahjumäära käsitlevaid mudeleid, mida kasutatakse hinnangulise oodatava krediidikahju arvutamiseks. Ajakohastamine on peamiselt seotud sisendandmete allikate, täpsemalt krediidi- ja makromajanduslike andmete muutmisega, mida kasutatakse krediiditsükli modelleerimiseks, et toetada kindlal ajahetkel esineva oodatava krediidikahju arvutamist (kogu eluea ja 12 kuu jooksul). Praegu koostatakse krediiditsükkel välise reitinguagentuuri esitatavate reitingu alandamise ja makseviivituse määra andmete põhjal ning seda prognoositakse reaalse SKP aastaste kasvumäärade ja pika- ja lühiajaliste intressimäärade vahe, täpsemalt intressimäära tähtajapreemia põhjal, samal ajal kui mudeli varasemas versioonis tuletati krediiditsükkel kindla ajahetke makseviivituse tõenäosuse andmetest, mille esitas väline andmeesitaja ja mis hõlmasid ainult ühte makromajanduslikku muutujat, nimelt reaalse SKP kvartali kasvumäärasid.

Mudelite ajakohastamisega tehakse mitu muudatust, eelkõige esitatakse uus krediiditsükli määratlus, millega antakse ulatuslikum võimalus eristada majandusharusid ja piirkondlikke segmente, ning seos makromajanduslike muutujatega on tugevam ja võimaldab kasutada teist välist muutujat (tähtajapreemiat). Mudeli ajakohastamise mõju on avalikustatud lisade punktides 7.2 ja 14.

1.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Rahastu loeb rahaks ja raha ekvivalentideks arvelduskontosid ja lühikese tähtajaga hoiuseid või kommertsväärtpabereid, mille esialgne tähtaeg on kuni kolm kuud. Raha ja raha ekvivalente kajastatakse finantsseisundi aruandes amortiseeritud soetusmaksumuses.

2.   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad on noteeritud ja noteerimata võlakirjad, mida hoitakse tähtaja lõpuni, ja kommertsväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu ja mis seejärel liigitatakse amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavateks väärtpaberiteks.

Need võlakirjad ja kommertsväärtpaberid mõõdetakse esmaselt soetusmaksumuses, mille moodustab õiglane väärtus, millele on liidetud otsesed tehingukulud. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

3.   Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

Laenude ja ettemaksete portfell võib koosneda võlainstrumentidest, näiteks laenud ja võlaväärtpaberid, sealhulgas struktureeritud (majandus)üksuse emiteeritud võlakirjad, väärtpaberid või sertifikaadid, mida hoitakse tähtaja lõpuni eesmärgiga koguda lepingupõhiseid rahavoogusid.

Laenud ja ettemaksed on järgmised:

| — | laenud ja ettemaksed, mida mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses; |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses;

| — | laenud ja ettemaksed, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

Rahastust antud laenud kajastatakse rahastu varana alates laenuvõtjatele raha ülekandmise hetkest. Laenude väljamaksmata osad kirjendatakse bilansiväliselt nominaalväärtuses. Laenud, mille rahavoo moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed, kajastatakse esmaselt soetusmaksumuses (väljamakse netosummana), mis põhineb laenu õiglasel väärtusel ja sisaldab tehingukulusid. Seejärel mõõdetakse laene amortiseeritud soetusmaksumuses, kasutades efektiivse intressimäära meetodit.

Võlaväärtpaberid kajastatakse rahastu varana sularaha emitendile ülekandmise hetkel, kusjuures tegemist võib olla lepingupõhiselt seotud või ühe väärtpaberistamise seeriaga võlainstrumendiga. Võlaväärtpaberite väljamaksmata osad kirjendatakse bilansiväliselt nominaalväärtuses. Võlaväärtpaberid mõõdetakse esmaselt soetusmaksumuses, mis koosneb õiglasest väärtusest, millele on liidetud otsesed tehingukulud; seejärel mõõdetakse neid amortiseeritud soetusmaksumuses, mille arvutamiseks kasutatakse efektiivse intressimäära meetodit. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse põhimõtteid on kirjeldatud lisade punktis 2.4.2.

Laene ja ettemakseid, mille rahavoog ei koosne ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksetest, tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. Nende õiglase väärtuse mõõtmise meetod põhineb diskonteeritud rahavoogude meetodil või likvideerimisväärtusel.

4.   Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Rahastu omakapitaliinvesteeringuid on kahte liiki: i) otsesed omakapitaliinstrumendid ja ii) riskikapitalifondid. Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud. Seejärel kajastatakse õiglase väärtuse muutused, sealhulgas välisvaluuta ümberarvestusest tulenev kasum ja kahjum, kasumi- ja muu koondkasumi aruande kirjes „Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt“.

Noteerimata investeeringu puhul, mille õiglast väärtust ei saa kindlaks teha aktiivsel turul, kasutatakse õiglase väärtuse määramiseks tunnustatud hindamismeetodeid (lisade punkt 4.2.1).

Rahastu omandatud osalused kujutavad endast investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse või riskikapitalifondidesse. Kooskõlas majandusharu tavadega on sellisteks investeeringuteks üldiselt mitme investori ühiselt märgitud investeeringud, kellest ükski ei ole sellises seisundis, et ta saaks üksinda mõjutada kõnealuse fondi igapäevast tööd ja investeerimistegevust. Selle tulemusena ei anna investori liikmesus sellise fondi juhtorganis talle põhimõtteliselt õigust mõjutada fondi igapäevast tegevust. Lisaks sellele ei määra börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või riskikapitalifondide üksikinvestorid kindlaks fondi tegevuspõhimõtteid, nagu dividendide või muude väljamaksete maksmise poliitikat. Selliseid otsuseid teeb üldjuhul fondi juhatus, tuginedes fondi juhatuse ja kõigi aktsionäride õigusi ja kohustusi reguleerivale aktsionäride kokkuleppele. Aktsionäride kokkuleppes üldiselt välistatakse üksikinvestorite võimalus teha fondiga kahepoolsel alusel olulisi tehinguid, vahetada omavahel juhtivtöötajaid või saada privilegeeritud juurdepääs olulisele tehnilisele teabele. Rahastu investeeringuid tehakse kooskõlas eespool nimetatud majandusharu tavadega, mis tagab, et rahastul ei ole kontrolli ega muud olulist mõju IFRS 10 ja IAS 28 tähenduses ühegi sellise investeeringu üle, sealhulgas selliste investeeringute üle, milles rahastul on üle 20 % hääleõigustest.

iii.   
  Finantstagatised

Finantstagatised

Finantstagatislepingud on lepingud, mis nõuavad rahastult kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi tingimustele.

Kehtivate reeglite määratluse (IFRS 4 „Kindlustuslepingud“) kohaselt ei ole tagatis kindlustusleping.

Finantstagatisi arvestatakse standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ järgi kas tuletisinstrumentide või finantstagatistena olenevalt sellest, millistele IFRS 9-s loetletud tunnustele ja omadustele need vastavad.

Tuletisinstrumentide arvestusmeetodid on esitatud lisa punktis 2.4.5.

Finantstagatisi kajastatakse algselt finantsseisundi aruande lahtris „Antud tagatiste eraldised“ õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud, mis on otseselt seotud finantstagatiste andmisega. Esmasel kajastamisel vastab maksekohustus oodatavate tagatispreemiate või oodatava esialgse kahjumi netonüüdispuhasväärtusele.

Pärast esmast kajastamist mõõdetakse finantstagatisi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem:

| — | kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja |
| --- | --- |

—

kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja

| — | esmaselt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele. |
| --- | --- |

—

esmaselt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele.

Finantstagatistest (välja arvatud tagatiste realiseerimisest) tulenevat kohustiste netosumma suurenemist või vähenemist kajastatakse IFRS 9 kohaselt kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis „Tagatiste eraldiste muutus“.

Vastavalt IFRS 15 kohasele amortisatsioonikavale kajastatakse saadud tagatispreemia kogu finantstagatise tähtaja jooksul kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kui „Teenus- ja vahendustasude tulu“.

iv.   
  Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Liigitus ja mõõtmine

Liigitus ja mõõtmine

Finantskohustised

Finantskohustised

Finantskohustisi, välja arvatud kauplemiseks hoitavaid finantskohustisi, näiteks tuletisinstrumentidest tulenevaid kohustisi, mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses.

Rahastu lõpetab finantskohustise kajastamise, kui ta lepingulised kohustused on täidetud või tühistatud või lõppenud.

v.   
  Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumentide hulka kuuluvad eri valuutade vahetuslepingud, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud, lühiajalised valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud.

Tuletisfinantsinstrumendid kajastatakse esmaselt kauplemispäeva seisuga.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes laialdaselt kasutatavates vääringutes kui eurodes, et tasakaalustada vahetuskursi muutustest põhjustatud mis tahes tulu või kulu.

Kõiki tuletisinstrumente mõõdetakse nende õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja esitatakse tuletisfinantsinstrumentidena. Õiglane väärtus leitakse põhiliselt diskonteeritud rahavoogude mudelite, optsioonihinnamudelite ning kolmandate isikute noteeringute kaudu.

Tuletisinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses, kirjendades need varana, kui nende õiglane väärtus on positiivne, ja kohustistena, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine“).

IFRS 9 kohaselt on tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite põhilepingust eraldamise nõue finantsvarade või finantskohustiste puhul elimineeritud ja seega käsitletakse hübriidlepingut finantsvarade või -kohustiste liigitamisel ühe tervikuna.

vi.   
  Osamaksud

Osamaksud

Liikmesriikide osamaksusid kajastatakse finantsseisundi aruandes nõuetena selle kuupäeva seisuga, mil nõukogu otsusega kehtestatakse osamaksud, mille liikmesriigid peavad rahastule tasuma.

Liikmesriikide osamaksud liigitatakse omakapitaliks, sest need vastavad järgmistele tingimustele:

| — | vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral; |
| --- | --- |

—

vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral;

| — | need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele; |
| --- | --- |

—

need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele;

| — | kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused; |
| --- | --- |

—

kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused;

| — | instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustisteks, ning |
| --- | --- |

—

instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustisteks, ning

| — | instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

—

instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul.

Osamaksusid liigitatakse ja mõõdetakse raamatupidamise aastaaruandes amortiseeritud soetusmaksumuses.

vii.   
  Intressid ja samalaadsed tulud

Intressid ja samalaadsed tulud

Rahastust antud laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt efektiivse intressimäära alusel. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netomaksumusele. Pärast laenu kirjendatud väärtuse vähendamist väärtuse languse tõttu jätkatakse intressitulu kajastamist algse tegeliku intressimäära alusel, mida kohaldatakse uue bilansilise jääkmaksumuse suhtes.

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt ja laenu oodatava kestuse jooksul krediidiga korrigeeritud tegeliku intressimääraga. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netoväärtusele.

Rahastu vahenditelt saadud intressitoetuste puhul on tegu edasilükkunud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära korrektsioonina ning kirjendatakse kasumiaruande rubriigis „Intressid ja samalaadsed tulud“ perioodi kohta, mis kestab subsideeritud laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni.

Siduvate kohustustega seotud teenustasude puhul on tegu edasilükkunud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära meetodi alusel, arvutatuna perioodi kohta, mis kestab vastava laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni. Neid kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“).

viii.   
  Intressitoetused ja tehniline abi

Intressitoetused ja tehniline abi

Oma tegevuse raames haldab rahastu liikmesriikide nimel intressitoetusi ja tehnilist abi.

Intressitoetuste ja tehnilise abi maksmiseks mõeldud osa liikmesriikide osamaksust ei kajastata rahastu omakapitalina, vaid liigitatakse võlgadeks kolmandatele isikutele. Rahastu teeb väljamaksed lõplikele vahendite saajatele ja seejärel vähendab kolmandatele isikutele võlgnetavaid summasid.

Kui intressitoetuste ja tehnilise abiga seoses makstud osamaksude summasid ei maksta täielikult välja, liigitatakse need ümber rahastule tehtud osamaksuks.

ix.   
  Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

x.   
  Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Osutatud teenuste eest saadud tasu kajastatakse selle perioodi tuluna, mille jooksul teenuseid osutatakse, ning olulise toimingu eest teenitud tasu kajastatakse tuluna pärast olulise toimingu lõpuleviimist. Need tasud esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Teenus- ja vahendustasude tulu“).

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadavaid dividende kajastatakse nende laekumise ajal ja need esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasumi all.

xi.   
  Maksustamine

Maksustamine

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis on ette nähtud, et Euroopa Liidu institutsioonide varad, tulud ja muu vara on vabastatud kõigist otsestest maksudest.

3.   Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

Käesolevas lisas esitatakse teave rahastu krediidi- ja finantsriskide ning nende juhtimise ja kontrolli kohta, keskendudes eeskätt tema finantsinstrumentide kasutamisega seonduvatele peamistele riskidele. Need on järgmised:

| — | krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk; |
| --- | --- |

—

krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk;

| — | likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju; |
| --- | --- |

—

likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju;

| — | tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust. |
| --- | --- |

—

tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.1.   
  Riskijuhtimise korralduslik külg

Riskijuhtimise korralduslik külg

EIP kohandab investeerimisrahastu riskijuhtimisraamistikku jooksvalt.

EIP riskijuhtimise peadirektoraat määrab kindlaks rahastu riskid, hindab ja jälgib neid ning annab nende kohta aru, tegutsedes sealjuures sõltumatult. Ülesannete lahusust säilitavas raamistikus on riskijuhtimine front office'i toimingutest sõltumatu.

front office

EIP tasandil annab grupi riskijuht riskide eest vastutava halduskomitee liikme järelevalve all grupi riskide kohta aru EIP halduskomiteele. Grupi riskijuhil on otsene juurdepääs riskipoliitikakomisjonile ning ta võib EIP direktorite nõukogule kõikides tema tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes otse kirjutada ja nõukoguga otse suhelda.

3.2.   
  Krediidirisk

Krediidirisk

Krediidirisk on potentsiaalne kahju, mis võib tekkida kliendi või vastaspoole makseviivitusest ning tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk.

3.2.1.   Krediidiriski põhimõtted

Krediidiriski põhimõtted

Laenude vastaspoolte kohta krediidianalüüsi tegemisel hindab EIP krediidiriski eesmärgiga see välja arvutada ja seda hinnastada. EIP on välja töötanud sisereitingute metoodika (IRM), et määrata kindlaks oma laenuvõtjate / tagatiseandjate sisereitingud. See metoodika põhineb hindamislehtede süsteemil, mis on töötatud välja iga suurema krediidi vastaspoolte liigi (nt äriühingud, finantsasutused jne) jaoks nende eripärasid arvestades. Võttes arvesse nii EIP suhtes kohaldatavaid parimaid pangandustavasid kui ka Baseli rahvusvahelise kapitalikokkuleppe (Basel II) raames sätestatud põhimõtteid, jagatakse kõik vastaspooled, kes on konkreetse tehingu krediidiprofiili seisukohast olulised, sisereitingu kategooriatesse, kasutades asjaomase vastaspoole suhtes kohaldatavat sisereitingute metoodikat. Igale vastaspoolele määratakse sisereiting, mis kajastab tema makseviivituse tõenäosust, millele järgneb tema äri- ja finantsriskiprofiili ja tegevuse kontekstis asjakohase riigiriski põhjalik analüüs. Vajaduse korral tehakse eksperdihinnangutel põhinevaid korrigeerimisi, võttes arvesse emaettevõtja või valitsuse poolt juriidilisele isikule antavat toetust, ning lõpliku reitingu puhul võib teha muudatusi, et kajastada teavet (nt turuhindu), mida hindamislehe koostamisel ei arvestatud.

Projektipõhise finantseerimise ja muude piiratud kasutusega struktureeritud tehingute kohta tehtavate krediidikvaliteedi hinnangute korral kasutatakse asjaomase majandusharu puhul asjakohaseid krediidiriski töövahendeid, milles peamiselt keskendutakse rahavoogude kättesaadavusele ja võla teenindamise suutlikkusele. Need töövahendid hõlmavad projektide lepingulise raamistiku analüüsi, vastaspoole analüüsi ja rahavoogude modelleerimist. Sarnaselt äriühingute ja finantsasutustega määratakse igale projektile sisemine riskireiting. ELi-välistele riikidele annab majandusosakond reitingu statistilise mudeli põhjal.

Kõiki sisemisi riskireitinguid jälgitakse kogu laenutähtaja jooksul ja neid uuendatakse korrapäraselt.

Kõigi tehingute suhtes, mida tehakse majandusüksustega, kes ei ole riigid (või millele tagatise andja ei ole riik või sarnaste tehingute puhul), rakendatakse tehingulimiite ja vastaspoole suuruse piiranguid. Vastaspoole piiranguid määratakse asjakohasel juhul rühma konsolideeritud riskipositsioonide tasandil. Sellised piirangud peegeldavad üldjuhul vastaspoolte omavahendite suurust.

Krediidiriski maandamiseks kasutab EIP vastavalt vajadusele ja lähtudes iga juhtumi eripärast mitmesuguseid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid:

| — | vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt aktsiatele seatud pant; varadele seatud pant; õiguste loovutamine; kontodele seatud pant) ja/või |
| --- | --- |

—

vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt aktsiatele seatud pant; varadele seatud pant; õiguste loovutamine; kontodele seatud pant) ja/või

| — | tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii. |
| --- | --- |

—

tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii.

Rahastu ei kasuta krediidiriski maandamiseks krediidituletisinstrumente.

3.2.2.   Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Järgnevas tabelis on näidatud maksimaalne krediidiriski positsioon finantsseisundi aruande kirjete, sealhulgas tuletisinstrumentide puhul. Maksimaalne riskipositsioon on näidatud brutosummana enne tagatise kasutamise abil toimuva riskimaandamise mõju arvessevõtmist.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Maksimaalne riskipositsioon | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| VARAD | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 923 940 | 837 777 |
| Nõuded rahastajate vastu | 68 908 | 86 330 |
| Likviidsed finantsvarad | 351 873 | 330 587 |
| Finantstuletisinstrumendid | 33 584 | 14 184 |
| Laenud ja ettemaksed | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Muud varad | 109 | — |
| Kokku | 3 051 859 | 2 787 553 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | -33 152 | -37 269 |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| Tingimuslikud kohustised | | |
| — | Antud tagatised |

(tuhandetes eurodes)

Maksimaalne riskipositsioon

31.12.2020

31.12.2019

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

923 940

837 777

Nõuded rahastajate vastu

68 908

86 330

Likviidsed finantsvarad

351 873

330 587

Finantstuletisinstrumendid

33 584

14 184

Laenud ja ettemaksed

1 673 445

1 518 675

Muud varad

109

—

Kokku

Kokku

3 051 859

3 051 859

2 787 553

2 787 553

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

-33 152

-33 152

-37 269

-37 269

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

Tingimuslikud kohustised

—

Antud tagatised

998 560

200 013

Kulukohustused

| — | Väljamaksmata laenud |
| --- | --- |

—

Väljamaksmata laenud

1 722 618

1 357 320

| — | Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised |
| --- | --- |

—

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

554 686

1 359 818

Bilansivälised kirjed kokku

Bilansivälised kirjed kokku

3 275 864

3 275 864

2 917 151

2 917 151

Krediidiriski positsioon kokku

Krediidiriski positsioon kokku

6 294 571

6 294 571

5 667 435

5 667 435

3.2.3.   Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

3.2.3.1.   Krediidiriski mõõtmine laenude ja ettemaksete puhul

Krediidiriski mõõtmine laenude ja ettemaksete puhul

Rahastu antava iga laenu ja ettemakse või tagatise kohta koostatakse põhjalik riskihinnang ja arvutatakse välja oodatava kahju määrade hinnangud, mis kajastuvad laenu reitinguklassis. Lisade punktis 24 kirjeldatud tulemusliku rahastamise vahendi tegevuse (kui vahendatud laenud välja arvata) suhtes ei kohaldata krediidiriski poliitika suuniseid, vaid teistsugust korda. Laenu reitinguklass määratakse kindlaks üldtunnustatud kriteeriumide põhjal, võttes arvesse laenuvõtja krediidikvaliteeti, laenu lõpptähtaega, tagatist ja vajaduse korral tagatiseandjat.

Laenu reitinguklassidesse määramise süsteem hõlmab metoodikaid, protsesse, andmebaase ja IT-süsteeme, mis toetavad laenuandmistehingute krediidiriski hindamist ja oodatava kahju määra hinnangute arvutamist. Süsteemis võetakse kokku suur hulk teavet, et määrata laenude krediidiriskidele suhteline reiting. Laenu reitinguklassid kajastavad oodatava kahju määra hinnangulise taseme nüüdisväärtust, mis leitakse peamiste võlglaste makseviivituse tõenäosuse, makseviivituses oleva riskipositsiooni ja makseviivituse korral tekkiva kahju suuruse alusel. Laenu reitinguklasse kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| — | laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina;

| — | krediidiriski muutuste näitajana järelevalvetegevuse prioriseerimise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

krediidiriski muutuste näitajana järelevalvetegevuse prioriseerimise eesmärgil;

| — | laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

—

laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga;

| — | võrdlusalusena üldise laenureservi iga-aastaste täienduste arvutamiseks ja |
| --- | --- |

—

võrdlusalusena üldise laenureservi iga-aastaste täienduste arvutamiseks ja

| — | riskihinnastamisotsuste tegemisel kasutatava teabeallikana. |
| --- | --- |

—

riskihinnastamisotsuste tegemisel kasutatava teabeallikana.

Laenu reitinguklassi määramisel võetakse arvesse järgmiseid tegureid.

| i) | Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel III sisereitingutel põhineva meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks. |
| --- | --- |

i)

Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel III sisereitingutel põhineva meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks.

| ii) | Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass. |
| --- | --- |

ii)

Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass.

| iii) | Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel. |
| --- | --- |

iii)

Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel.

| iv) | Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust. Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist. |
| --- | --- |

iv)

Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust. Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist.

| v) | Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle reitinguklassi. |
| --- | --- |

v)

Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle reitinguklassi.

| vi) | Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht. |
| --- | --- |

vi)

Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht.

Laenu oodatava kahju määr arvutatakse viie eespool kirjeldatud elemendi kombineerimise teel. Olenevalt kõnealuse kahjumäära tasemest määratakse laenule üks järgmistest allpool loetletud laenu reitinguklassidest.

| „A“ | Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alaliiki.






  — | „A0“ Laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatava kahju määr on 0 %. |
| --- | --- | --- |

„A“

Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alaliiki.

—

„A0“ Laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatava kahju määr on 0 %.

| — | „A+“ Muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust. |
| --- | --- |

—

„A+“ Muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust.

| — | „A-“ Laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud. |
| --- | --- |

—

„A-“ Laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud.

| „B“ | Kõrge krediidikvaliteediga laenud. See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise asetleidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks. |
| --- | --- |

„B“

Kõrge krediidikvaliteediga laenud. See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise asetleidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks.

| „C“ | Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud. |
| --- | --- |

„C“

Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud.

| „D“ | See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu. |
| --- | --- |

„D“

See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu.

| „E“ | See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada. Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

„E“

See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada. Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju.

| „F“ | F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis. |
| --- | --- |

„F“

F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis.

Üldjuhul pannakse D- või sellest madalama sisereitinguga laenud jälgimisnimekirja, mis koostatakse laenude sisemise reitinguklasside määramise põhjal. Kui laen siiski kiideti juba algselt heaks D- või sellest madalama reitinguklassi riskiprofiiliga, pannakse see jälgimisnimekirja üksnes juhul, kui aset leiab oluline krediidisündmus, mis põhjustab selle laenu reitinguklassi edasise languse heakskiitmise tasemest madalamale.

Punktis 3.2.3.3 esitatud tabelis on näidatud rahastu laenuportfelli krediidikvaliteedi analüüs, mis põhineb eespool kirjeldatud laenu reitinguklassidel.

3.2.3.2.   Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Alljärgnevas tabelis on näidatud allakirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest ja ettemaksetest tulenev maksimaalne krediidiriski positsioon (bilansiline netomaksumus) laenuvõtjate liikide lõikes, võttes arvesse tagatiseandjate antud tagatisi.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2020 | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal väljamakstud kogusummast |
| Finantsasutused | 87 269 | — | 963 366 | 1 050 635 | 64 % |
| Äriühingud | 203 772 | 27 026 | 177 321 | 408 119 | 24 % |
| Avaliku sektori asutused | 21 866 | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Riigid | — | 1 506 | 190 262 | 191 768 | 11 % |
| Kokku välja makstud | 312 907 | 28 532 | 1 332 006 | 1 673 445 | 100 % |
| Väljamaksmata | 196 692 | — | 1 492 774 | 1 689 466 | — |
| Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku | 509 599 | 28 532 | 2 824 780 | 3 362 911 | — |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2020

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal väljamakstud kogusummast

Finantsasutused

87 269

—

963 366

1 050 635

1 050 635

64 %

64 %

Äriühingud

203 772

27 026

177 321

408 119

408 119

24 %

24 %

Avaliku sektori asutused

21 866

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Riigid

—

1 506

190 262

191 768

191 768

11 %

11 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

312 907

312 907

28 532

28 532

1 332 006

1 332 006

1 673 445

1 673 445

100 %

100 %

Väljamaksmata

Väljamaksmata

196 692

196 692

—

—

1 492 774

1 492 774

1 689 466

1 689 466

—

—

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

509 599

509 599

28 532

28 532

2 824 780

2 824 780

3 362 911

3 362 911

—

—

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2019 | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal väljamakstud kogusummast |
| Finantsasutused | 111 806 | — | 803 861 | 915 667 | 60 % |
| Äriühingud | 190 006 | 36 704 | 172 082 | 398 792 | 26 % |
| Avaliku sektori asutused | 26 908 | — | 1 686 | 28 594 | 2 % |
| Riigid | — | 2 085 | 173 537 | 175 622 | 12 % |
| Kokku välja makstud | 328 720 | 38 789 | 1 151 166 | 1 518 675 | 100 % |
| Väljamaksmata | 191 191 | — | 1 128 860 | 1 320 051 | — |
| Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku | 519 911 | 38 789 | 2 280 026 | 2 838 726 | — |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2019

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal väljamakstud kogusummast

Finantsasutused

111 806

—

803 861

915 667

915 667

60 %

60 %

Äriühingud

190 006

36 704

172 082

398 792

398 792

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

26 908

—

1 686

28 594

28 594

2 %

2 %

Riigid

—

2 085

173 537

175 622

175 622

12 %

12 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

328 720

328 720

38 789

38 789

1 151 166

1 151 166

1 518 675

1 518 675

100 %

100 %

Väljamaksmata

Väljamaksmata

191 191

191 191

—

—

1 128 860

1 128 860

1 320 051

1 320 051

—

—

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

519 911

519 911

38 789

38 789

2 280 026

2 280 026

2 838 726

2 838 726

—

—

Laenuvõtjate ja tagatise andjate jälgimine ning projektidega seonduv finants- ja lepinguline järelevalve on tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraadi ülesanne. Seega on rahastu antud laenude, laenuvõtjate ja tagatiseandjate krediidivõimelisus pideva jälgimise all. Neid jälgitakse vähemalt kord aastas, kuid vajaduse korral ka sagedamini, ning krediidisündmuse toimumisel. Eelkõige uurib tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraat, kas lepingulistest õigustest on kinni peetud, ja võtab meetmeid krediidireitingu langetamise ja/või lepinguliste kohustuste mittetäitmise heastamiseks. Kui krediidiriski suunised seda nõuavad, võetakse riskimaandamise meetmeid. Kui tuleb uuendada väljaantud laenude eest saadud pangatagatisi, siis tagatakse, et need asendatakse või meetmed võetakse õigeaegselt.

3.2.3.3.   Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Järgmistes tabelites on esitatud rahastu laenuportfelli (31. detsembri 2020. aasta ja 31. detsembri 2019. aasta seisuga) krediidikvaliteedi analüüs, mis on koostatud laenude reitinguklassidesse määramise rakenduste abil, võttes aluseks allakirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest tuleneva riskipositsiooni.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2020 | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub (25) | Kokku | Osakaal |
| A kuni B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Finantsasutused | 290 565 | 90 445 | 475 331 | 815 120 | — | 1 671 461 | 50 % |
| Äriühingud | 118 990 | 46 861 | 14 433 | 512 142 | 313 762 | 1 006 188 | 30 % |
| Avaliku sektori asutused | — | 21 866 | — | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Riigid | — | 4 865 | 3 926 | 653 548 | — | 662 339 | 19 % |
| Kokku | 409 555 | 164 037 | 493 690 | 1 980 810 | 314 819 | 3 362 911 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2020

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub (25)

25

Kokku

Osakaal

A kuni B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Finantsasutused

290 565

90 445

475 331

815 120

—

1 671 461

1 671 461

50 %

50 %

Äriühingud

118 990

46 861

14 433

512 142

313 762

1 006 188

1 006 188

30 %

30 %

Avaliku sektori asutused

—

21 866

—

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Riigid

—

4 865

3 926

653 548

—

662 339

662 339

19 %

19 %

Kokku

Kokku

409 555

409 555

164 037

164 037

493 690

493 690

1 980 810

1 980 810

314 819

314 819

3 362 911

3 362 911

100 %

100 %

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2019 | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub (26) | Kokku | Osakaal |
| A kuni B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Finantsasutused | 234 072 | 219 467 | 335 841 | 817 894 | — | 1 607 274 | 57 % |
| Äriühingud | 100 115 | 49 458 | — | 524 532 | 95 925 | 770 030 | 27 % |
| Avaliku sektori asutused | — | 26 908 | — | — | 1 686 | 28 594 | 1 % |
| Riigid | — | 6 285 | 4 486 | 422 057 | — | 432 828 | 15 % |
| Kokku | 334 187 | 302 118 | 340 327 | 1 764 483 | 97 611 | 2 838 726 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2019

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub (26)

26

Kokku

Osakaal

A kuni B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Finantsasutused

234 072

219 467

335 841

817 894

—

1 607 274

1 607 274

57 %

57 %

Äriühingud

100 115

49 458

—

524 532

95 925

770 030

770 030

27 %

27 %

Avaliku sektori asutused

—

26 908

—

—

1 686

28 594

28 594

1 %

1 %

Riigid

—

6 285

4 486

422 057

—

432 828

432 828

15 %

15 %

Kokku

Kokku

334 187

334 187

302 118

302 118

340 327

340 327

1 764 483

1 764 483

97 611

97 611

2 838 726

2 838 726

100 %

100 %

3.2.3.4.   Laenude ja ettemaksete riskikontsentratsioonid

Laenude ja ettemaksete riskikontsentratsioonid

3.2.3.4.1.   
  Geograafiline analüüs

Geograafiline analüüs

Rahastu laenuportfelli kuuluvad laenud jagunevad laenuvõtja riigi põhjal geograafiliselt järgmiselt:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Laenuvõtja riik | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Egiptus | 319 040 | 101 316 |
| Nigeeria | 236 149 | 179 499 |
| Keenia | 195 917 | 230 837 |
| Etioopia | 92 346 | 62 005 |
| Mauritius | 76 419 | 96 014 |
| Barbados | 75 037 | 75 342 |
| Uganda | 61 869 | 64 882 |
| Tansaania | 60 058 | 96 640 |
| Rwanda | 59 114 | 48 839 |
| Kongo (Demokraatlik Vabariik) | 56 527 | 66 754 |
| Sambia | 42 553 | 43 036 |
| Uus-Kaledoonia | 41 224 | 43 980 |
| Mauritaania | 38 131 | 49 139 |
| Piirkondlik (AKV) | 37 497 | 14 674 |
| Kamerun | 36 749 | 32 238 |
| Senegal | 32 850 | 42 750 |
| Dominikaani Vabariik | 30 741 | 45 393 |
| Jamaica | 23 411 | 33 436 |
| Ghana | 21 249 | 31 635 |
| Guinea | 18 534 | 20 399 |
| Malawi | 17 349 | 21 800 |
| Cabo Verde | 14 952 | 17 226 |
| Angola | 14 654 | 19 269 |
| Mali | 12 918 | 4 234 |
| Mosambiik | 10 775 | 12 709 |
| Togo | 10 625 | 18 022 |
| Prantsuse Polüneesia | 8 783 | 12 556 |
| Kaimanisaared | 8 027 | 12 203 |
| Benin | 3 932 | 59 |
| Seišellid | 3 359 | 4 201 |
| Mikroneesia | 3 073 | 648 |
| Haiti | 2 617 | 3 345 |
| Niger | 2 243 | 5 399 |
| Samoa | 1 898 | 3 036 |
| Burkina Faso | 1 267 | 1 861 |
| Vanuatu | 1 200 | 1 527 |
| Belau | 358 | 768 |
| Botswana | — | 1 004 |
| Kokku | 1 673 445 | 1 518 675 |

(tuhandetes eurodes)

Laenuvõtja riik

31.12.2020

31.12.2019

Egiptus

319 040

101 316

Nigeeria

236 149

179 499

Keenia

195 917

230 837

Etioopia

92 346

62 005

Mauritius

76 419

96 014

Barbados

75 037

75 342

Uganda

61 869

64 882

Tansaania

60 058

96 640

Rwanda

59 114

48 839

Kongo (Demokraatlik Vabariik)

56 527

66 754

Sambia

42 553

43 036

Uus-Kaledoonia

41 224

43 980

Mauritaania

38 131

49 139

Piirkondlik (AKV)

37 497

14 674

Kamerun

36 749

32 238

Senegal

32 850

42 750

Dominikaani Vabariik

30 741

45 393

Jamaica

23 411

33 436

Ghana

21 249

31 635

Guinea

18 534

20 399

Malawi

17 349

21 800

Cabo Verde

14 952

17 226

Angola

14 654

19 269

Mali

12 918

4 234

Mosambiik

10 775

12 709

Togo

10 625

18 022

Prantsuse Polüneesia

8 783

12 556

Kaimanisaared

8 027

12 203

Benin

3 932

59

Seišellid

3 359

4 201

Mikroneesia

3 073

648

Haiti

2 617

3 345

Niger

2 243

5 399

Samoa

1 898

3 036

Burkina Faso

1 267

1 861

Vanuatu

1 200

1 527

Belau

358

768

Botswana

—

1 004

Kokku

Kokku

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.4.2.   
  Majandussektori analüüs

Majandussektori analüüs

Järgmises tabelis on analüüsitud rahastu laenuportfelli laenuvõtja majandussektori järgi. Tehinguid, mis jõuavad lõpliku laenuvõtjani läbi finantsvahendajate, kajastatakse „Teenindussektor jm“ all.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Laenuvõtja majandussektor | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Teenindussektor jm | 1 079 088 | 932 901 |
| Elektrienergia, kivisüsi jm | 207 940 | 226 314 |
| Linnaareng, renoveerimine ja transport | 206 201 | 195 042 |
| Kemikaalid, plastid ja ravimid | 89 495 | 51 865 |
| Toormed ja kaevandamine | 34 292 | 44 746 |
| Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid | 21 866 | 26 908 |
| Telekommunikatsioon | 14 964 | 21 546 |
| Kapitalikaubad, kestvuskaubad | 11 531 | 4 186 |
| Jäätmete taaskasutamine | 6 063 | 6 812 |
| Toiduahel | 2 005 | 8 355 |
| Kokku | 1 673 445 | 1 518 675 |

(tuhandetes eurodes)

Laenuvõtja majandussektor

31.12.2020

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2019

Teenindussektor jm

1 079 088

932 901

Elektrienergia, kivisüsi jm

207 940

226 314

Linnaareng, renoveerimine ja transport

206 201

195 042

Kemikaalid, plastid ja ravimid

89 495

51 865

Toormed ja kaevandamine

34 292

44 746

Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid

21 866

26 908

Telekommunikatsioon

14 964

21 546

Kapitalikaubad, kestvuskaubad

11 531

4 186

Jäätmete taaskasutamine

6 063

6 812

Toiduahel

2 005

8 355

Kokku

Kokku

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.5.   Iga sisemise riskireitingu krediidiriski positsioon

Iga sisemise riskireitingu krediidiriski positsioon

EIP kasutab Basel III põhimõtetel põhineva sisereitingute metoodika kohast sisereitingute metoodikat. Enamikule rahastu vastaspooltele on antud sisereiting selle metoodika alusel. Järgmises tabelis on esitatud rahastu laenuportfelli jaotus vastavalt laenuvõtjate ja tagatiseandjate sisereitingule, kui see on olemas, olenevalt sellest, kumma oma on parem. Juhul kui sisereiting ei ole teada, on esitatud välisreiting.

Tabelis on kajastatud nii allakirjutatud (väljamakstud kui ka väljamaksmata) riskipositsioonid kui ka kaalutud riskipositsioonid. Need on saadud vastavalt sisemetoodikale, mida rahastu kasutab limiidi juhtimiseks.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | | 2020 |
| | Moody’se ekvivalentreiting | 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | 73 545 | — | — | — | 73 545 |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 75 048 | — | — | — | — | 75 048 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 2 087 | — | — | — | — | 2 087 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 54 412 | 6 087 | — | — | — | 60 499 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 392 787 | 19 761 | — | — | — | 412 548 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 581 607 | 193 877 | 32 032 | — | — | 807 516 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 70 495 | 177 919 | 1 493 | — | — | 249 907 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | 5 693 | 45 000 | — | — | 50 693 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 92 436 | 92 436 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -16 389 | -43 976 | -44 538 | — | -45 931 | - 150 834 |
| Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus | | 1 160 047 | 432 906 | 33 987 | — | 46 505 | 1 673 445 |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 95 067 | — | — | — | — | 95 067 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 57 282 | — | — | — | — | 57 282 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 152 264 | — | — | — | — | 152 264 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 675 365 | 8 964 | — | — | — | 684 329 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 72 500 | 110 331 | — | — | — | 182 831 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | — | 38 497 | — | — | 38 497 |
| Sisereitinguta (27) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 268 314 | 268 314 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -6 817 | -26 335 | — | — | — | -33 152 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus | | 1 262 330 | 120 325 | 38 497 | — | 268 314 | 1 689 466 |

(tuhandetes eurodes)

2020

Moody’se ekvivalentreiting

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

73 545

—

—

—

73 545

73 545

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

75 048

—

—

—

—

75 048

75 048

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

2 087

—

—

—

—

2 087

2 087

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

54 412

6 087

—

—

—

60 499

60 499

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

392 787

19 761

—

—

—

412 548

412 548

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

581 607

193 877

32 032

—

—

807 516

807 516

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

70 495

177 919

1 493

—

—

249 907

249 907

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

5 693

45 000

—

—

50 693

50 693

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

92 436

92 436

92 436

92 436

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-16 389

-16 389

-43 976

-43 976

-44 538

-44 538

—

-45 931

-45 931

- 150 834

- 150 834

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

1 160 047

1 160 047

432 906

432 906

33 987

33 987

—

46 505

46 505

1 673 445

1 673 445

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

—

—

—

—

—

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

95 067

—

—

—

—

95 067

95 067

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

57 282

—

—

—

—

57 282

57 282

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

152 264

—

—

—

—

152 264

152 264

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

675 365

8 964

—

—

—

684 329

684 329

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

72 500

110 331

—

—

—

182 831

182 831

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

—

38 497

—

—

38 497

38 497

Sisereitinguta (27)

27

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

268 314

268 314

268 314

268 314

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-6 817

-6 817

-26 335

-26 335

—

—

—

-33 152

-33 152

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

1 262 330

1 262 330

120 325

120 325

38 497

38 497

—

268 314

268 314

1 689 466

1 689 466

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | | 2019 |
| | Moody’se ekvivalentreiting | 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | 82 211 | — | — | — | 82 211 |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 75 352 | — | — | — | — | 75 352 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 5 399 | — | — | — | — | 5 399 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 60 385 | 16 449 | — | — | — | 76 834 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 192 201 | 6 199 | — | — | — | 198 400 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 708 162 | 159 858 | — | — | — | 868 020 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 79 411 | 145 176 | — | — | — | 224 587 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | — | 136 749 | — | — | 136 749 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 37 366 | 37 366 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -17 191 | -38 509 | - 114 307 | — | -16 236 | - 186 243 |
| Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus | | 1 103 719 | 371 384 | 22 442 | — | 21 130 | 1 518 675 |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | | | | |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 61 461 | — | — | — | — | 61 461 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 323 080 | — | — | — | — | 323 080 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 405 773 | 126 076 | — | — | — | 531 849 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 14 883 | 104 328 | — | — | — | 119 211 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | — | 51 377 | — | — | 51 377 |
| Sisereitinguta (1) (28) | | 79 669 | — | — | — | — | 79 669 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 76 581 | 76 581 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -3 943 | -33 326 | — | — | — | -37 269 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus | | 995 015 | 197 078 | 51 377 | — | 76 581 | 1 320 051 |

(tuhandetes eurodes)

2019

Moody’se ekvivalentreiting

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

82 211

—

—

—

82 211

82 211

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

75 352

—

—

—

—

75 352

75 352

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

5 399

—

—

—

—

5 399

5 399

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

60 385

16 449

—

—

—

76 834

76 834

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

192 201

6 199

—

—

—

198 400

198 400

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

708 162

159 858

—

—

—

868 020

868 020

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

79 411

145 176

—

—

—

224 587

224 587

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

—

136 749

—

—

136 749

136 749

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

37 366

37 366

37 366

37 366

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-17 191

-17 191

-38 509

-38 509

- 114 307

- 114 307

—

—

-16 236

-16 236

- 186 243

- 186 243

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

1 103 719

1 103 719

371 384

371 384

22 442

22 442

—

—

21 130

21 130

1 518 675

1 518 675

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

102 092

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

12 000

—

—

—

—

12 000

12 000

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

61 461

—

—

—

—

61 461

61 461

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

323 080

—

—

—

—

323 080

323 080

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

405 773

126 076

—

—

—

531 849

531 849

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

14 883

104 328

—

—

—

119 211

119 211

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

—

51 377

—

—

51 377

51 377

Sisereitinguta (1) (28)

1

28

79 669

—

—

—

—

79 669

79 669

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

—

—

76 581

76 581

76 581

76 581

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-3 943

-3 943

-33 326

-33 326

—

—

—

-37 269

-37 269

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

995 015

995 015

197 078

197 078

51 377

51 377

—

76 581

76 581

1 320 051

1 320 051

EIP jälgib pidevalt sündmusi, mis mõjutavad tema laenuvõtjaid ja tagatiseandjaid, eriti panku. Kui nende reiting halveneb, hindab EIP igal üksikjuhul eraldi oma lepingukohaseid õigusi ja taotleb leevendusmeetmete võtmist. Ta jälgib ka väljaantud laenude eest saadud pangatagatiste uuendamist, et vajaduse korral tagada nende õigeaegne asendamine või meetmete võtmine.

3.2.3.6.   Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Laenude hilinenud tagasimaksete summad tehakse kindlaks, neid jälgitakse ja nende kohta antakse aru pangas kehtestatud „Finantsjärelevalve suunistes ja korras“ sätestatud korra kohaselt. See kord on kooskõlas hea pangandustavaga ja seda kohaldatakse kõigi EIP hallatavate laenude suhtes.

Jälgimise käigus tagatakse, et i) tähtajaks tasumata jäänud summad avastatakse ja neist teatatakse vastutavale talitusele lühikese tähtaja jooksul; ii) suure mõjuga juhtumid suunatakse viivitamata edasi asjakohasele tegevus- ja otsustamistasandile; iii) rahastu juhtkonnale antakse korrapäraselt aru üldseisu kohta.

Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenudest ja ettemaksetest tulenevaid võlgnevusi saab analüüsida järgmiselt.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Laenud ja ettemaksed | Laenud ja ettemaksed |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Bilansiline maksumus | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | | |
| Brutosumma | 45 000 | 136 749 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu | -44 538 | - 114 307 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 462 | 22 442 |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega | | |
| Tähtaeg on ületatud: | | |
| 0–30 päeva | 2 008 | 61 |
| 30–60 päeva | — | 924 |
| 60–90 päeva | — | — |
| 90–180 päeva | 174 | 135 |
| Üle 180 päeva | — | 26 |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus | 2 182 | 1 146 |
| Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus | 1 670 801 | 1 495 087 |
| Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku | 1 673 445 | 1 518 675 |

(tuhandetes eurodes)

Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

31.12.2020

31.12.2019

Bilansiline maksumus

Bilansiline maksumus

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Brutosumma

45 000

136 749

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu

-44 538

- 114 307

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

462

462

22 442

22 442

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtaeg on ületatud:

Tähtaeg on ületatud:

0–30 päeva

2 008

61

30–60 päeva

—

924

60–90 päeva

—

—

90–180 päeva

174

135

Üle 180 päeva

—

26

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

2 182

2 182

1 146

1 146

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

1 670 801

1 670 801

1 495 087

1 495 087

Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku

Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.7.   Oodatava krediidikahju tundlikkus tulevaste majandustingimuste suhtes (tuhandetes eurodes)

Oodatava krediidikahju tundlikkus tulevaste majandustingimuste suhtes (tuhandetes eurodes)

Oodatav krediidikahju on tundlik tulevikku suunatud stsenaariumide koostamisel tehtavate hinnangute ja eelduste suhtes. EIP viib läbi oma oluliste varaklasside puhul kajastatud oodatava krediidikahju tundlikkusanalüüsi.

Tulevaste majandustingimuste prognoose (makromajanduslike stsenaariumide kaudu) kasutatakse prognoosimismudelis, mille põhjal koostatakse tingimuslikud riskiparameetrid, mida omakorda kasutatakse kahju allahindluse arvutamiseks.

Stsenaariumid on tuletatud SKP muutustest, mis on majandustegevuse peamine näitaja. Reaalse SKP muutusi kalibreeritakse, et korrata selle muutuja varasemat volatiilsust. Peale selle kasutatakse SKP muutuste ulatuse ja püsivuse täpsustamiseks vajaduse korral eksperdihinnangud. Selle tulemusel tehakse kindlaks muutused koos võimaliku halvenemisega, et määrata muutuste mõju aja jooksul. Iga stsenaariumi tõenäosus määratakse kindlaks turu (volatiilsuse) näitajate ning siseselt väljatöötatud näitajate/indeksite põhjal, mida ebakindluse määramiseks aja jooksul järjepidevalt kasutatakse. Positiivsete ja negatiivsete muutuste kaalud sõltuvad majanduses esinevate riskide tasakaalust; varem on kvartaliprognoosides kohaldatud negatiivseid ja positiivseid muutusi vastavalt - 20 533 euro (2019. aastal - 2 670 euro) ja 17 658 euro (2019. aastal 2 396 euro) ulatuses.

Alljärgnevas tabelis on esitatud laenude ja ettemaksetega seotud kahju allahindlus 1. ja 2. etapis. Iga tulevikku suunatud stsenaariumit (st lähte-, positiivset ja negatiivset stsenaariumit) kaaluti 100 %, selle asemel et kaaluda kõiki kolme stsenaariumit stsenaariumi tõenäosusega.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| Positiivne stsenaarium | Lähtestsenaarium | Negatiivne stsenaarium |
| Brutoriskipositsioon | 3 063 652 | 3 063 652 | 3 063 652 |
| Kahju allahindlus | 70 645 | 88 303 | 108 836 |

(tuhandetes eurodes)

2020

Positiivne stsenaarium

Lähtestsenaarium

Negatiivne stsenaarium

Brutoriskipositsioon

3 063 652

3 063 652

3 063 652

Kahju allahindlus

70 645

88 303

108 836

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2019 |
| Positiivne stsenaarium | Lähtestsenaarium | Negatiivne stsenaarium |
| Brutoriskipositsioon | 2 748 523 | 2 748 523 | 2 748 523 |
| Kahju allahindlus | 89 255 | 91 651 | 94 321 |

(tuhandetes eurodes)

2019

Positiivne stsenaarium

Lähtestsenaarium

Negatiivne stsenaarium

Brutoriskipositsioon

2 748 523

2 748 523

2 748 523

Kahju allahindlus

89 255

91 651

94 321

3.2.3.8.   Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

EIP käsitleb makseraskuste tõttu restruktureeritud laenudena (st laenud, võlaväärtpaberid ja siduvad laenuandmiskohustused) selliseid laene, millele on laiendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed hõlmavad soodustingimusi, mida EIP otsustab pakkuda võlgnikule, kelle puhul leitakse, et ta ei suuda oma finantsraskuste tõttu täita lepingujärgseid võla teenindamise tingimusi, eesmärgiga võimaldada võlgnikul võlga teenindada või lepingut täielikult või osaliselt refinantseerida. Riskipositsioone käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureerituna siis, kui on pakutud soodustingimusi, olenemata sellest, kas mingid summad on tähtajaks tasumata või kas riskipositsioon liigitatakse makseviivituses olevaks. Riskipositsioone ei käsitata makseraskuste tõttu restruktureerituna juhul, kui võlgnik ei ole finantsraskustes.

Tavapärase äritegevuse käigus oleks kõnealuste laenude reitinguklass halvenenud, laenud oleksid enne laenutingimuste läbivaatamist jälgimisnimekirja kantud ja kolmeetapilises väärtuse languse mudelis oleks finantsinstrument liikunud 1. etapist 2. etappi. Pärast laenutingimuste läbivaatamist jätkaks EIP selliste laenude tähelepanelikku jälgimist ning krediidiriski tõttu väheneks finantsinstrumendi väärtus ja see liiguks 3. etappi. Kui laenu reitinguklass järgnevalt piisavalt paraneb, eemaldataks laen kooskõlas EIP menetlustega jälgimisnimekirjast.

Osana oma vastusest COVID-19 pandeemia majandusmõjule otsustas pank teha oma klientidele teatavatel tingimustel kättesaadavaks mitu toetusmeedet, mis muu hulgas hõlmavad i) finantsklauslite ja muude oluliste klauslite ajutist leevendamist (sealhulgas nende kohaldamise peatamist), ii) rahavoogude uut prognoosimist, kehtestades uued tagasimaksegraafikud, või tagasimaksekohustuste ajutist peatamist ning iii) teatavaid muid täiendavaid toetusmeetmeid, nagu uute lepingute sõlmimine, laenude väljamaksmise kiirendamine ja laenuvõtjatele laenatavate summade suurendamine. Pank hindab selliste meetmete võtmise taotlusi iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse teatavatest eritingimustest tulenevaid piiranguid. Neid meetmeid kavatsetakse laiendada klientidele, keda COVID-19 pandeemia majandusmõju ajutiselt puudutab, kuid kellel ei ole struktuurseid finantsraskusi ega maksevõimeprobleeme ja keda meetmete võimaldamise ajal käsitatakse tegevust jätkavate ettevõtjatena. Kui hinnangu tulemusel selgub, et klient ei vasta nendele nõuetele, või kui rahastu tuvastab kliendi ärimudeli pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, kaalub ta mis tahes muid asjakohaseid meetmeid ja järgib vajaduse korral EIP restruktureerimise standardprotsesse.

EIP rakendas aruandeperioodil muu hulgas, kuid mitte ainult, järgmisi makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid ja viise: laenude tähtaja pikendamine, ainult põhiosa tagasimaksete edasilükkamine, põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine, oluliste lepingutingimuste rikkumine ning viiviste kapitaliseerimine.

Järgmises tabelis on kajastatud tehingud, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Nõuetekohaselt teenindatavad laenud | Viivislaenud | Nõuetekohaselt teenindatavad laenud | Viivislaenud |
| Lepingute arv, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 12 | 14 | 19 | 9 |
| Bilansilised väärtused (sh intress ja võlgnevused) | 169 274 | 58 748 | 182 619 | 62 915 |
| Kajastatud oodatava krediidikahju allahindlus | 19 311 | 28 934 | 7 916 | 57 321 |
| Intressitulu lepingutest, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 7 729 | 5 099 | 8 130 | 854 |
| Riskipositsioonid, mis on maha kantud või mille kajastamine on lõpetatud (pärast tehingu lõpetamist või müüki) | — | 49 472 | — | 280 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Nõuetekohaselt teenindatavad laenud

Viivislaenud

Nõuetekohaselt teenindatavad laenud

Viivislaenud

Lepingute arv, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

12

14

19

9

Bilansilised väärtused (sh intress ja võlgnevused)

169 274

58 748

182 619

62 915

Kajastatud oodatava krediidikahju allahindlus

19 311

28 934

7 916

57 321

Intressitulu lepingutest, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

7 729

5 099

8 130

854

Riskipositsioonid, mis on maha kantud või mille kajastamine on lõpetatud (pärast tehingu lõpetamist või müüki)

—

49 472

—

280

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed |
| | 31.12.2019 | Tähtaja pikendamine | Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine | Oluliste lepingutingimuste rikkumine | Muu | Lepingukohased tagasimaksed, lõpetamine ja/või mahakandmine (29) | 31.12.2020 |
| Finantsasutused | 51 468 | -1 995 | 11 989 | 43 746 | — | -14 683 | 90 525 |
| Äriühingud | 194 066 | -1 074 | — | -3 515 | — | -51 980 | 137 497 |
| Kokku | 245 534 | -3 069 | 11 989 | 40 231 | — | -66 663 | 228 022 |

(tuhandetes eurodes)

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed

31.12.2019

Tähtaja pikendamine

Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine

Oluliste lepingutingimuste rikkumine

Muu

Lepingukohased tagasimaksed, lõpetamine ja/või mahakandmine (29)

29

31.12.2020

Finantsasutused

51 468

-1 995

11 989

43 746

—

-14 683

90 525

Äriühingud

194 066

-1 074

—

-3 515

—

-51 980

137 497

Kokku

Kokku

245 534

245 534

-3 069

-3 069

11 989

11 989

40 231

40 231

—

—

-66 663

-66 663

228 022

228 022

3.2.4.   Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Kasutada olevaid vahendeid investeeritakse kooskõlas rahastu lepinguliste väljamaksekohustuste ajagraafikuga. 31. detsembri 2020. aasta ja 31. detsembri 2019. aasta seisuga olid investeeringud pangahoiuste, hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite vormis.

Heakskiidetud üksustelt nõutakse samasugust reitingut kui EIP sularahahalduse investeeringute suhtes kohaldatav lühi- ja pikaajaline reiting. Juhul kui krediidireitingu on andnud rohkem kui üks reitinguagentuur ja nende antud reitingud on erinevad, lähtutakse madalaimast reitingust. Iga heakskiidetud panga puhul on maksimaalne lubatud limiit praegu 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Erand on tehtud pangale Société Générale, kus rahastul on hoiukontod jooksvate tehingute jaoks. Société Générale'i lühiajaline krediidilimiit 31. detsembri 2020. aasta ja 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli 110 000 000 eurot (sada kümme miljonit eurot). Suurem limiit on ette nähtud hoiukontodel jooksvate tehingute tegemiseks hoitavatele rahasummadele ning sularahahalduse portfelli kuuluvatele, osutatud vastaspoole välja antud instrumentidele.

Kõik investeeringud on tehtud heakskiidetud majandusüksustesse ja nende lõpptähtaeg on kuni kolm kuud alates väärtuspäevast. Volitajaile on teatatud kõigist krediidiriski positsioonide ülemmäära rikkumistest. 31. detsembri 2020. aasta ja 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli rahastu likviidsete varade portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja sularaha reiting arvelduspäeval samaväärne reitinguga P-2 (Moody’s).

Järgmises tabelis on näidatud raha ja raha ekvivalentide seis koos kogunenud intressidega (tuhandetes eurodes):

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aaa | 49 988 | 5 % | 98 945 | 12 % |
| P-1 | Aa2 | 25 022 | 3 % | 67 799 | 8 % |
| P-1 | Aa3 | 130 024 | 14 % | 89 983 | 11 % |
| P-1 | A1 | 99 969 | 11 % | 213 914 | 26 % |
| P-1 | A2 | 119 972 | 13 % | 212 199 | 25 % |
| P-1 | A3 | 498 965 | 54 % | 104 944 | 12 % |
| P-2 | A3 | — | — | 49 993 | 6 % |
| Kokku | 923 940 | 100 % | 837 777 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2020

31.12.2019

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aaa

49 988

5 %

98 945

12 %

P-1

Aa2

25 022

3 %

67 799

8 %

P-1

Aa3

130 024

14 %

89 983

11 %

P-1

A1

99 969

11 %

213 914

26 %

P-1

A2

119 972

13 %

212 199

25 %

P-1

A3

498 965

54 %

104 944

12 %

P-2

A3

—

—

49 993

6 %

Kokku

Kokku

923 940

923 940

100 %

100 %

837 777

837 777

100 %

100 %

3.2.5.   Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

3.2.5.1.   Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide puhul kujutab krediidirisk endast kahjumit, mida üks pool kannaks, kui tehingu vastaspool ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. Tuletisinstrumentidega seonduv krediidirisk erineb sõltuvalt mitmest tegurist (nagu intressimäärad ja valuutakursid) ning üldiselt vastab see vaid väiksele osale nende tinglikust väärtusest.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes aktiivselt kaubeldavates valuutades kui eurodes. EIP teeb kõik vahetustehingud väliste vastaspooltega. Vahetustehingud lähtuvad samadest vahetuslepingute raamlepingutest ja lisadest osaluse kohta krediidiriski kahjude katmisel, millele EIP ja tema välised vastaspooled on alla kirjutanud.

3.2.5.2.   Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Kõiki seoses rahastuga tehtud EIP vahetustehinguid käsitletakse samas lepingulises raamistikus ja sama metoodika kohaselt, mida EIP kasutab enda jaoks tuletisinstrumente omandades. Eeskätt määrab EIP vahetustehingute vastaspoolte aktsepteeritavuse kindlaks samade aktsepteeritavustingimuste põhjal, mida ta kasutab üldiselt oma vahetustehingute puhul.

EIP kasutab vahetustehingute ja tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seonduva krediidiriski positsiooni mõõtmiseks tururiski netopositsiooni ja potentsiaalse tulevase riskipositsiooni aruandluse ja tehingulimiitide kontrolli meetodit. Kõnealustes meetodites võetakse täielikult arvesse rahastuga seonduvaid tuletisinstrumente.

Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli 1 480,0 miljonit eurot (31. detsembri 2019. aasta seisuga 1 545,0 eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli 33,6 miljonit eurot (31. detsembri 2019. aasta seisuga 14,1 miljoni eurot).

Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli selliseid lepinguid kaks; nende tinglik väärtus oli 17,7 miljonit eurot (2019. aastal 24,2 miljonit eurot) ja õiglane väärtus -0,6 miljonit eurot (2019. aastal -0,1 miljonit eurot).

3.2.6.   Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Järgmises tabelis on esitatud likviidsete varade portfelli olukord. Sellesse portfelli kuuluvad eranditult riiklike üksuste, pankade ja muude üksuste emiteeritud kommertsväärtpaberid, mille järelejäänud tähtaeg on alla kolme kuu. Kõlblikud emitendid on ELi liikmesriigid, nende ametiasutused, pangad ja muud üksused. Iga heakskiidetud emitendi puhul on maksimaalne lubatud limiit 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Investeerimissuuniste kohaselt ja olenevalt likviidsusvajadustest saaks investeeringuid teha ka keskmise pikkusega ja pikaajalistesse võlakirjadesse:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aa1 | 50 006 | 14 % | 50 046 | 15 % |
| P-1 | Aa2 | 50 040 | 14 % | 19 997 | 6 % |
| P-1 | Aa3 | 50 016 | 14 % | 11.. 50 025 | 12.. 15 % |
| P-1 | Aaa | 51 705 | 15 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | — | 0 % | 55 050 | 17 % |
| P-1 | A2 | 50 058 | 15 % | — | 0 % |
| P-2 | A3 | — | 0 % | 85 027 | 26 % |
| P-2 | Baa1 | 50 035 | 14 % | 30 433 | 9 % |
| P-2 | Baa3 | 50 013 | 14 % | 40 009 | 12 % |
| Kokku | 351 873 | 100 % | 330 587 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2020

31.12.2019

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aa1

50 006

14 %

50 046

15 %

P-1

Aa2

50 040

14 %

19 997

6 %

P-1

Aa3

50 016

14 %

11.. 50 025

12.. 15 %

P-1

Aaa

51 705

15 %

—

0 %

P-1

A1

—

0 %

55 050

17 %

P-1

A2

50 058

15 %

—

0 %

P-2

A3

—

0 %

85 027

26 %

P-2

Baa1

50 035

14 %

30 433

9 %

P-2

Baa3

50 013

14 %

40 009

12 %

Kokku

Kokku

351 873

351 873

100 %

100 %

330 587

330 587

100 %

100 %

3.3.   
  Likviidsusrisk

Likviidsusrisk

Likviidsusrisk on risk, et üksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju. Likviidsusriski võib jagada rahastamisriskiks ja turu likviidsusriskiks. Rahastamisrisk on risk, et üksus ei suuda tõhusalt rahuldada oodatavaid ja ootamatuid, praegusi ja tulevasi rahavoovajadusi, ilma et see mõjutaks tema igapäevatoiminguid ja finantsseisundit. Turu likviidsusrisk on risk, et üksusel on ebapiisava turusügavuse või turuhäirete tõttu raske positsiooni turuhinnaga tasaarvestada või likvideerida.

3.3.1.   Likviidsusriski juhtimine

Likviidsusriski juhtimine

Rahastut rahastatakse peamiselt liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest ja rahastu tehingutest tulenevatest tagasimaksetest. Oma rahastamisriski juhtimiseks koostab rahastu netolikviidsusvajaduse ja liikmesriikide iga-aastaste osamaksude kavasid.

Liikmesriikide aastaste osamaksude arvutamiseks analüüsitakse ja jälgitakse kogu aasta vältel olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate tehingute portfelli väljamaksete struktuuri. Aastase likviidsusvajaduse korrigeerimiseks võetakse arvesse erakorralisi sündmusi, nagu ennetähtaegseid tagasimakseid, aktsiate müüki ja makseviivituse juhtumeid.

Selleks et likviidsusriski veelgi minimeerida, on rahastul likviidsusreserv, mis on igal ajal piisav prognoositavate väljamaksete katmiseks, millest EIP laenude osakond korrapäraselt teatab. Vahendid investeeritakse raha- ja võlakirjaturgudele pankadevaheliste hoiuste ja muude lühiajaliste finantsinstrumentide vormis, võttes arvesse rahastu väljamaksekohustusi. Rahastu likviidseid varasid haldab panga rahavoogude juhtimise osakond, pidades silmas vajadust säilitada rahastu kohustuste täitmiseks vajalik likviidsus.

Kooskõlas front office’i ja back office’i ülesannete lahususe põhimõttega kuuluvad nende varade investeerimisega seotud arveldustoimingud EIP tehingute planeerimise ja arvelduste osakonna vastutusalasse. Vastaspoolte ja raha investeerimise limiitide heakskiitmine ning nimetatud limiitidest kinnipidamise jälgimine kuulub aga panga riskijuhtimise direktoraadi vastutusalasse.

front office

back office

3.3.2.   Likviidsusriskide mõõtmine

Likviidsusriskide mõõtmine

Käesoleva punkti tabelites esitatakse rahastu finantskohustiste jaotus bilansipäeva ja lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa (diskonteerimata rahavood).

Rahastule kuulub järgmisi kohustisi muude kui tuletisinstrumentide näol: allakirjutatud laenulepingute alusel antud laenude väljamaksmata summad, kapitali märkimise / investeerimislepingute alusel väljamaksmisele kuuluvate summade väljamaksmata osad, väljamaksmata laenutagatised ning intressitoetuste ja tehnilise abi väljamaksmata summad.

Rahastust antud laenude väljamaksmisele on kehtestatud tähtaeg, kuid väljamaksete aeg ja summa sõltub aluseks olevate investeerimisprojektide edenemisest. Kuna rahastu annab laenusid võrdlemisi kiiresti muutuvas keskkonnas, on väljamaksmise ajakava väga ebakindel.

Kapitaliinvesteeringud tehakse kohe pärast seda, kui fondivalitseja, võttes arvesse investeerimistegevuse edusamme, esitab kehtiva fondikapitali nõude. Krediidi kasutuselevõtu tähtaeg on tavaliselt kolm aastat, mida sageli pikendatakse ühe või kahe aasta võrra. Mõned väljamaksed ületavad kasutuselevõtu tähtaja ja nendega seotud kohustusi ei täideta kuni kõigi fondi aluseks olevate investeeringute tegemiseni, kuna mõnikord ei piisa fondi likviidsusest tasudest ja muudest kuludest tulenevate maksekohustuste täitmiseks.

Tagatiste suhtes konkreetseid väljamaksekohustusi ei ole, välja arvatud juhtudel, kui tagatis välja nõutakse. Tagatiste suurust vähendatakse vastavalt tagatud laenude tagasimaksmise ajakavale.

Intressitoetustega seotud väljamaksed tulenevad panga omavahenditest rahastatavatest subsideeritud laenudest. Seetõttu kajastavad aruandes esitatud väljamaksed neist laenudest tulenevaid kohustusi, mitte aga väljamaksmata intressitoetuste kogusummat. Intressitoetuste väljamaksmise ajakava on sama ebakindel kui laenude puhul.

Tabelis „Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus“ esitatud tehnilise abi väljamaksekohustustega seotud „Väljamaksete nominaalne brutosumma“ kajastab sõlmitud tehnilise abi lepingute väljamaksmata osa. Väljamaksmise ajakava on väga ebakindel. Vahemikku „3 kuud või vähem“ liigitatud väljamaksete näitaja puhul on tegemist aruandepäeva seisuga tasumata arvete summaga.

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevad finantskohustised, mille lepingulist tähtaega ei ole kindlaks määratud, on kajastatud real „Tähtajatud“. Kulukohustused, mille alusel on aruandepäevaks esitatud väljamaksetaotlus, liigitatakse vastavalt maksetähtajale.

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus põhineb vahetuslepingutest tulenevatel lepingulistel diskonteerimata rahavoogudel, sealhulgas eri valuutade vahetuslepingutel, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingutel, lühiajalistel valuutavahetuslepingutel ja intressimäära vahetuslepingutel.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| seisuga 31.12.2020 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 199 006 | — | — | — | 1 523 612 | 1 722 618 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 1 043 | — | — | — | 377 303 | 378 347 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 1 553 246 | 1 553 246 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | 18 494 | — | — | — | 356 391 | 374 885 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 2 504 | — | — | — | 43 029 | 45 533 |
| Kokku | 221 047 | — | — | — | 3 853 581 | 4 074 629 |

(tuhandetes eurodes)

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

seisuga 31.12.2020

seisuga 31.12.2020

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

199 006

—

—

—

1 523 612

1 722 618

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

1 043

—

—

—

377 303

378 347

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

1 553 246

1 553 246

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

18 494

—

—

—

356 391

374 885

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

2 504

—

—

—

43 029

45 533

Kokku

Kokku

221 047

221 047

—

—

—

3 853 581

3 853 581

4 074 629

4 074 629

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| seisuga 31.12.2019 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 33 038 | — | — | — | 1 324 282 | 1 357 320 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 369 | — | — | — | 405 551 | 405 920 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 1 559 831 | 1 559 831 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 350 678 | 350 678 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 3 898 | — | — | — | 21 166 | 25 064 |
| Kokku | 37 305 | — | — | — | 3 661 508 | 3 698 813 |

(tuhandetes eurodes)

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

seisuga 31.12.2019

seisuga 31.12.2019

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

33 038

—

—

—

1 324 282

1 357 320

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

369

—

—

—

405 551

405 920

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

1 559 831

1 559 831

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

350 678

350 678

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

3 898

—

—

—

21 166

25 064

Kokku

Kokku

37 305

37 305

—

—

—

3 661 508

3 661 508

3 698 813

3 698 813

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| seisuga 31.12.2020 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 480 000 | — | — | 1 480 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 448 077 | — | — | -1 448 077 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 147 | 394 | 775 | 1 317 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -815 | -1 142 | -1 957 |
| Kokku | 32 070 | -421 | 367 | 31 283 |

(tuhandetes eurodes)

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

seisuga 31.12.2020

seisuga 31.12.2020

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 480 000

—

—

1 480 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 448 077

—

—

-1 448 077

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

147

394

775

1 317

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-815

-1 142

-1 957

Kokku

Kokku

32 070

32 070

-421

-421

367

367

31 283

31 283

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| seisuga 31.12.2019 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 545 000 | — | — | 1 545 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 535 571 | — | — | -1 535 571 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 310 | 820 | 2 045 | 3 175 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -1 128 | -2 138 | -3 266 |
| Kokku | 9 739 | -308 | -93 | 9 338 |

(tuhandetes eurodes)

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

seisuga 31.12.2019

seisuga 31.12.2019

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 545 000

—

—

1 545 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 535 571

—

—

-1 535 571

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

310

820

2 045

3 175

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-1 128

-2 138

-3 266

Kokku

Kokku

9 739

9 739

-308

-308

-93

-93

9 338

9 338

3.3.3   . Pikaajalised finantsvarad ja -kohustised

. Pikaajalised finantsvarad ja -kohustised

Järgmises tabelis on esitatud need finantsvarad ja -kohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid), mis eeldatavalt laekuvad või tasutakse rohkem kui 12 kuud pärast aruandekuupäeva.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Finantsvara: | | |
| Laenud ja ettemaksed | 1 812 807 | 1 636 520 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 526 810 | 619 928 |
| Muud varad | 109 | — |
| Kokku | 2 339 726 | 2 256 448 |
| Finantskohustised: | | |
| Antud tagatiste eraldised | 851 | 628 |
| Võlad kolmandatele isikutele (30) | 81 371 | 93 531 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | 33 152 | 37 269 |
| Kokku | 115 374 | 131 428 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Finantsvara:

Finantsvara:

Laenud ja ettemaksed

1 812 807

1 636 520

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

526 810

619 928

Muud varad

109

—

Kokku

Kokku

2 339 726

2 339 726

2 256 448

2 256 448

Finantskohustised:

Finantskohustised:

Antud tagatiste eraldised

851

628

Võlad kolmandatele isikutele (30)

30

81 371

93 531

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

33 152

37 269

Kokku

Kokku

115 374

115 374

131 428

131 428

3.4.   
  Tururisk

Tururisk

Tururisk on risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.4.1   . Intressirisk

. Intressirisk

Intressiriski põhjustab intressitootlike positsioonide majandusliku väärtuse või neist saadava tulu volatiilsus, mis tuleneb vahetuskursside negatiivsetest muutustest.

Rahastut ei mõjuta otseselt selle majandusliku väärtuse kõikumine ega eri varade, kohustiste ja riskimaandusvahendite hindamiserinevused, sest i) tal puuduvad vahetud laenukulud ja kohustised, millelt tuleb maksta intressi, ning ii) ta aktsepteerib intressimäära kõikumise mõju investeeringutelt saadavale tulule.

Oma laenuportfelli ja mikrovahetuslepingute tundlikkust intressimäärade kõikumise suhtes mõõdab rahastu baaspunkti väärtuse (BPV) alusel.

BPV väljendab asjaomase portfelli nüüdispuhasväärtuse suurenemist või vähenemist sõltuvalt intressimäära suurenemisest 1 baaspunkti (0,01 %) võrra eelnevalt kindlaksmääratud tähtajavahemike (rahaturg – kuni üks aasta, väga lühikese tähtajaga – 2–3 aastat, lühikese tähtajaga – 4–6 aastat, keskmise tähtajaga – 7–11 aastat, pika tähtajaga – 12–20 aastat ja ülipika tähtajaga – üle 21 aasta) kaupa.

Rahastu kasutab eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks EIP eurodes rahastamise baaskõverat (vahetuskursi kõver, mida on korrigeeritud EIP üldise rahastamise hinnavahe võrra). USA dollarites nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse EIP USA dollarites rahastamise kõverat. Kui rahavoogude aluseks olevad laenud on nomineeritud vääringus, mille diskontomäära kõver ei ole usaldusväärne ja piisavalt täielik, määratakse nüüdispuhasväärtus kindlaks EIP eurodes rahastamise baaskõvera kaudu.

Riski maandamiseks sõlmitud mikrovahetuslepingute nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutab rahastu euro vahetuskursi kõverat, kui tegemist on eurodes nomineeritud rahavoogudega, ning USA dollari vahetuskursi kõverat, kui tegemist on USA dollarites nomineeritud rahavoogudega.

Nagu nähtub järgmisest tabelist, väheneks laenuportfelli (sh seotud mikrovahetuslepingud) netonüüdispuhasväärtus 31. detsembri 2020. aasta seisuga 697 000 euro (31. detsembri 2019. aasta seisuga 533 000 euro) võrra, kui kõik asjaomased intressimäärad tõuseksid samaaegselt 1 baaspunkti võrra.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Baaspunkti väärtus | Raha- | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| turg |
| Seisuga 31.12.2020 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -45 | -113 | -313 | -215 | -11 | — | -697 |

(tuhandetes eurodes)

Baaspunkti väärtus

Raha-

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

turg

Seisuga 31.12.2020

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-45

-113

-313

-215

-11

—

-697

-697

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Baaspunkti väärtus | Raha- | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| turg |
| Seisuga 31.12.2019 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -42 | -99 | -172 | -163 | -57 | — | -533 |

(tuhandetes eurodes)

Baaspunkti väärtus

Raha-

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

turg

Seisuga 31.12.2019

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-42

-99

-172

-163

-57

—

-533

-533

3.4.2.   Valuutarisk

Valuutarisk

Rahastu valuutarisk seisneb ohus, et negatiivsete vahetuskursi muutuste tõttu väheneb tulu või majanduslik väärtus.

Kuna rahastu arvestusvääring on euro, esineb tal valuutariski alati, kui tekib ebakõla muus kui arvestusvääringus nomineeritud varade ja kohustiste vahel. Valuutariski põhjustab ka tulevaste muus kui arvestusvääringus sooritatavatest arveldustest tekkivate rahavoogude (näiteks intressi- ja dividendimaksed) väärtuse muutus vahetuskursside muutumise tõttu.

3.4.2.1.   Valuutarisk ja likviidsed varad

Valuutarisk ja likviidsed varad

Rahastu likviidsed varad on nomineeritud kas eurodes või USA dollarites.

Valuutariski maandatakse eri valuutade hetke- ja forvardtehingutega, valuuta vahetustehingute ning eri valuutade vahetustehingutega. EIP rahavoogude juhtimise osakond võib juhul, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks, kasutada kooskõlas panga poliitikaga ka mis tahes muud instrumenti, mis annab kaitse rahastu finantstegevusega seoses esinevate tururiskide vastu.

3.4.2.2.   Valuutarisk ja rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Valuutarisk ja rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Liikmesriikide osamaksud investeerimisrahastusse laekuvad eurodes. Rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud ning intressitoetused võivad olla nomineeritud eurodes, USA dollarites või mis tahes muus aktsepteeritud valuutas.

Valuutariski positsioon (võrdlusvaluuta euro suhtes) tekib, kui muus valuutas kui eurodes nomineeritud tehingute risk on jäetud maandamata. Allpool on esitatud rahastu valuutariski maandamise suunised.

3.4.2.2.1.   
  USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Rahastu USA dollarites nomineeritud tehingute valuutarisk kaetakse tervikuna, kasutades EUR/USD valuutavahetuslepinguid, mida pikendatakse ja mille summat korrigeeritakse korrapäraselt. Valuutavahetuslepinguid kasutatakse kahel põhjusel. Esiteks pakub see likviidsust uute väljamaksete tarvis (laenud ja omakapital), teiseks aga maandatakse makrotasandi riskid.

Iga perioodi alguses prognoositakse järgmise perioodi jooksul USA dollarites sissetulevaid või väljaminevaid rahavoogusid, võttes aluseks planeeritud või oodatavad tagasimaksed / väljamaksed. Seejärel pikendatakse neid valuutavahetuslepinguid, mille lõpptähtaeg saabub, korrigeerides nende summat selliselt, et vähemalt prognoositavad järgmise perioodi USA dollari likviidsusvajadused oleksid kaetud.

Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega.

Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse likviidsetesse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest.

3.4.2.2.2.   
  Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud rahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv.

Rahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Rahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all.

3.4.2.2.3.   
  Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Selle lisa tabelites on esitatud rahastu valuutapositsioon.

Valuutapositsioon on tabelites esitatud vastavalt investeerimisfondi riskipoliitikale, mida on kirjeldatud fondi finantsriskiraamistikus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni aluseks on raamatupidamisandmed ning need väljenduvad teatavate varade ja kohustiste vahena. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni varad ja kohustised valitakse selliselt, et laekuvaid tulusid saaks konverteerida aruandlusvaluutasse (eurodesse) alles nende laekumisel.

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on kajastatud aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase väärtuse muutus ning laenude ja ettemaksete väärtuse langus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nominaalväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nominaalväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse langusele.

Ülejäänud varad ja kohustised (peamiselt laenudelt, tuletisinstrumentidelt ja toetustelt kogunenud intressid) on tabelites esitatud pealkirja „Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon“ all.

| Seisuga 31. detsember 2020 | Varad ja kohustised | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 117 144 | -51 893 | - 169 037 | 479 103 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (2) | | | | |
| KES | 23 439 | -960 | 22 479 | — |
| TZS | 27 302 | 272 | 27 574 | — |
| DOP | 14 538 | 320 | 14 858 | — |
| UGX | 44 997 | 572 | 45 569 | — |
| RWF | 44 523 | -872 | 43 651 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (2) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 98 509 | -1 512 | 96 997 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 136 164 | -54 073 | 82 091 | 479 103 |
| Euro | — | 3 276 377 | 3 276 377 | 1 661 939 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 136 164 | 3 222 304 | 3 358 468 | 2 141 042 |

Seisuga 31. detsember 2020

Varad ja kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 117 144

-51 893

- 169 037

479 103

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (2)

(sünteetilise riskimaandusega)

2

KES

KES

23 439

-960

22 479

—

TZS

TZS

27 302

272

27 574

—

DOP

DOP

14 538

320

14 858

—

UGX

UGX

44 997

572

45 569

—

RWF

RWF

44 523

-872

43 651

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (2)

(sünteetilise riskimaanduseta)

2

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

98 509

-1 512

96 997

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

136 164

136 164

-54 073

-54 073

82 091

82 091

479 103

479 103

Euro

Euro

—

3 276 377

3 276 377

3 276 377

3 276 377

1 661 939

1 661 939

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

136 164

136 164

3 222 304

3 222 304

3 358 468

3 358 468

2 141 042

2 141 042

| Seisuga 31. detsember 2019 | Varad ja kohustised | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 103 746 | -56 632 | - 160 378 | 637 693 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (3) | | | | |
| KES | 29 472 | 464 | 29 936 | — |
| TZS | 48 092 | 354 | 48 446 | — |
| DOP | 25 383 | 602 | 25 985 | — |
| UGX | 37 132 | 574 | 37 706 | — |
| RWF | 30 766 | 47 | 30 813 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (3) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 99 864 | -530 | 99 334 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 166 963 | -55 121 | 111 842 | 637 693 |
| Euro | — | 3 075 194 | 3 075 194 | 2 741 023 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 166 963 | 3 020 073 | 3 187 036 | 3 378 716 |

Seisuga 31. detsember 2019

Varad ja kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 103 746

-56 632

- 160 378

637 693

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (3)

(sünteetilise riskimaandusega)

3

KES

KES

29 472

464

29 936

—

TZS

TZS

48 092

354

48 446

—

DOP

DOP

25 383

602

25 985

—

UGX

UGX

37 132

574

37 706

—

RWF

RWF

30 766

47

30 813

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (3)

(sünteetilise riskimaanduseta)

3

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

99 864

-530

99 334

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

166 963

166 963

-55 121

-55 121

111 842

111 842

637 693

637 693

Euro

Euro

—

3 075 194

3 075 194

3 075 194

3 075 194

2 741 023

2 741 023

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

166 963

166 963

3 020 073

3 020 073

3 187 036

3 187 036

3 378 716

3 378 716

3.4.2.3.   Valuutariski analüüs

Valuutariski analüüs

31. detsembri 2020. aasta seisuga põhjustaks euro kümneprotsendiline odavnemine muude vääringute suhtes omakapitali suurenemise 9,1 miljoni euro võrra (31. detsembri 2019. aasta seisuga 14,0 miljonit eurot). Euro kümneprotsendiline kallinemine muude vääringute suhtes põhjustaks omakapitali vähenemise 7,5 miljoni euro võrra (31. detsembri 2019. aasta seisuga 11,4 miljonit eurot).

3.4.2.4.   Vahetuskurss

Vahetuskurss

31. detsembri 2020. aasta ja 31. detsembri 2019. aasta bilansi koostamisel kasutati järgmisi vahetuskursse.

| | 31. detsember 2020 | 31. detsember 2019 |
| --- | --- | --- |
| Kolmandate riikide vääringud | | |
| Botswana pula (BWP) | 13,2045 | 11,8376 |
| Dominikaani Vabariigi peeso (DOF) | 71,2661 | 59,3644 |
| Fidži dollar (FJD) | 2,4584 | 2,4045 |
| Haiti gurd (HTG) | 87,33 | 100,99 |
| Jamaica dollar (JMD) | 172,0954 | 147,6966 |
| Keenia šilling (KES) | 133,8 | 113,63 |
| Mauritaania ouguiya (MRU) | 44,1396 | 42,2135 |
| Mauritiuse ruupia (MUR) | 48,52 | 40,63 |
| Mosambiigi metikal (MZN) | 91,02 | 68,64 |
| Nigeeria naira (NGN) | 466,78 | 343,45 |
| Rwanda frank (RWF) | 1 210,77 | 1 051,12 |
| Tansaania šilling (TZS) | 2 838,58 | 2 573,66 |
| Uganda šilling (UGX) | 4 474 | 4 108 |
| USA dollar (USD) | 1,2271 | 1,1234 |
| CFA frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Lõuna-Aafrika rand (ZAR) | 18,0219 | 15,7773 |
| Sambia kvacha (ZMW) | 25,9324 | 15,7894 |

31. detsember 2020

31. detsember 2019

Kolmandate riikide vääringud

Kolmandate riikide vääringud

Botswana pula (BWP)

13,2045

11,8376

Dominikaani Vabariigi peeso (DOF)

71,2661

59,3644

Fidži dollar (FJD)

2,4584

2,4045

Haiti gurd (HTG)

87,33

100,99

Jamaica dollar (JMD)

172,0954

147,6966

Keenia šilling (KES)

133,8

113,63

Mauritaania ouguiya (MRU)

44,1396

42,2135

Mauritiuse ruupia (MUR)

48,52

40,63

Mosambiigi metikal (MZN)

91,02

68,64

Nigeeria naira (NGN)

466,78

343,45

Rwanda frank (RWF)

1 210,77

1 051,12

Tansaania šilling (TZS)

2 838,58

2 573,66

Uganda šilling (UGX)

4 474

4 108

USA dollar (USD)

1,2271

1,1234

CFA frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Lõuna-Aafrika rand (ZAR)

18,0219

15,7773

Sambia kvacha (ZMW)

25,9324

15,7894

3.4.3.   Aktsiarisk

Aktsiarisk

Aktsiarisk on risk, et aktsiainvesteeringu õiglane väärtus langeb muutuste tõttu aktsiahindade tasemes ja/või aktsiainvesteeringute väärtuses.

Rahastu jaoks tekib aktsiarisk, kui ta investeerib otse omakapitali ja riskikapitalifondidesse.

Börsil noteerimata aktsiapositsioonide väärtus ei ole järelevalve ja kontrolli teostamiseks pidevalt kättesaadav. Nende positsioonide väärtuse kindlakstegemiseks tuleb kasutada asjakohaseid hindamismeetodeid.

Kui otseste omakapitaliinvesteeringute ja riskikapitaliinvesteeringute väärtus muutub +/–10 %, kuid muud muutujad püsivad muutumatuna, muutub rahastu omakapital omakapitaliinstrumentide portfelli õiglase väärtuse muutuse tulemusel 31. detsembri 2020. aasta seisuga vastavalt 52,7 miljonit eurot ja - 52,7 miljonit eurot (31. detsembri 2019. aasta seisuga vastavalt 62,0 miljonit eurot ja - 62,0 miljonit eurot).

4.   Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

4.1.   
  Liigitus ja õiglane väärtus

Liigitus ja õiglane väärtus

Järgmises tabelis on esitatud finantsvara ja -kohustiste bilansiline jääkmaksumus ja õiglane väärtus, kusjuures viimane on esitatud tasemete kaupa. Need andmed ei hõlma selliste finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust, mida ei kajastata õiglases väärtuses, kui nende bilansiline jääkmaksumus on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2020 | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| | Finantstuletisinstrumendid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Raha, laenud ja ettemaksed | Likviidsed finantsvarad | Muud finantsvarad/-kohustised | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 33 584 | — | — | — | — | 33 584 | — | 33 584 | — | 33 584 |
| Riskikapitalifondid | — | 437 142 | — | — | — | 437 142 | — | — | 437 142 | 437 142 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 89 668 | — | — | — | 89 668 | — | — | 89 668 | 89 668 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | 47 309 |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku) | 33 584 | 526 810 | 47 309 | — | — | 607 703 | — | 33 584 | 574 119 | 607 703 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 923 940 | — | — | 923 940 | — | — | — | — |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 1 626 136 | — | — | 1 626 136 | — | 1 757 593 | — | 1 757 593 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 68 908 | — | — | 68 908 | — | — | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | — | — | — | 351 873 | — | 351 873 | 300 174 | 50 032 | — | 350 206 |
| Muud varad | — | — | — | — | 109 | 109 | — | — | — | — |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku | — | — | 2 618 984 | 351 873 | 109 | 2 970 966 | 300 174 | 1 807 625 | — | 2 107 799 |
| Finantsvarad kokku | 33 584 | 526 810 | 2 666 293 | 351 873 | 109 | 3 578 669 | | | | |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finantskohustised amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | -851 | -851 | | | | |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | — | — | — | — | -33 152 | -33 152 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 152 378 | - 152 378 | | | | |
| Muud kohustised | — | — | — | — | -3 446 | -3 446 | | | | |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku | — | — | — | — | - 189 827 | - 189 827 | | | | |
| Finantskohustised kokku | -642 | — | — | — | - 189 827 | - 190 469 | | | | |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2020

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Finantstuletisinstrumendid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Raha, laenud ja ettemaksed

Likviidsed finantsvarad

Muud finantsvarad/-kohustised

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantstuletisinstrumendid

33 584

—

—

—

—

33 584

33 584

—

33 584

—

33 584

33 584

Riskikapitalifondid

—

437 142

—

—

—

437 142

437 142

—

—

437 142

437 142

437 142

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

89 668

—

—

—

89 668

89 668

—

—

89 668

89 668

89 668

Laenud ja ettemaksed

—

—

47 309

—

—

47 309

47 309

—

—

47 309

47 309

47 309

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

33 584

33 584

526 810

526 810

47 309

47 309

—

—

607 703

607 703

—

—

33 584

33 584

574 119

574 119

607 703

607 703

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

923 940

—

—

923 940

923 940

—

—

—

—

Laenud ja ettemaksed

—

—

1 626 136

—

—

1 626 136

1 626 136

—

1 757 593

—

1 757 593

1 757 593

Nõuded rahastajate vastu

—

—

68 908

—

—

68 908

68 908

—

—

—

—

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

351 873

—

351 873

351 873

300 174

50 032

—

350 206

350 206

Muud varad

—

—

—

—

109

109

109

—

—

—

—

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

—

—

2 618 984

2 618 984

351 873

351 873

109

109

2 970 966

2 970 966

300 174

300 174

1 807 625

1 807 625

—

2 107 799

2 107 799

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

33 584

33 584

526 810

526 810

2 666 293

2 666 293

351 873

351 873

109

109

3 578 669

3 578 669

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised

Finantstuletisinstrumendid

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

—

-642

-642

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

-642

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

-642

—

-642

-642

Finantskohustised amortiseeritud soetusmaksumuses

Finantskohustised amortiseeritud soetusmaksumuses

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

-851

-851

-851

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

—

—

—

—

-33 152

-33 152

-33 152

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 152 378

- 152 378

- 152 378

Muud kohustised

—

—

—

—

-3 446

-3 446

-3 446

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

—

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 189 827

- 189 827

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

-642

-642

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 190 469

- 190 469

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2019 | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| | Finantstuletisinstrumendid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Raha, laenud ja ettemaksed | Likviidsed finantsvarad | Muud finantskohustised | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 14 184 | — | — | — | — | 14 184 | — | 14 184 | — | 14 184 |
| Riskikapitalifondid | — | 504 694 | — | — | — | 504 694 | 362 | — | 504 332 | 504 694 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 115 234 | — | — | — | 115 234 | 15 255 | — | 99 979 | 115 234 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | 21 702 |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku) | 14 184 | 619 928 | 21 702 | — | — | 655 814 | 15 617 | 14 184 | 626 013 | 655 814 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 837 777 | — | — | 837 777 | — | — | — | — |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 1 496 973 | — | — | 1 496 973 | — | 1 699 057 | — | 1 699 057 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 86 330 | — | — | 86 330 | — | — | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | — | — | — | 330 587 | — | 330 587 | 144 097 | 186 083 | — | 330 180 |
| Muud varad | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku | — | — | 2 421 080 | 330 587 | — | 2 751 667 | 144 097 | 1 885 140 | — | 2 029 237 |
| Finantsvarad kokku | 14 184 | 619 928 | 2 442 782 | 330 587 | — | 3 407 481 | | | | |
| Finantskohustised, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | -628 | -628 | | | | |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | — | — | — | — | -37 269 | -37 269 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 147 438 | - 147 438 | | | | |
| Muud kohustised | — | — | — | — | -2 353 | -2 353 | | | | |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku | — | — | — | — | - 187 688 | - 187 688 | | | | |
| Finantskohustised kokku | -191 | — | — | — | - 187 688 | - 187 879 | | | | |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2019

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Finantstuletisinstrumendid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Raha, laenud ja ettemaksed

Likviidsed finantsvarad

Muud finantskohustised

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantstuletisinstrumendid

14 184

—

—

—

—

14 184

14 184

—

14 184

—

14 184

14 184

Riskikapitalifondid

—

504 694

—

—

—

504 694

504 694

362

—

504 332

504 694

504 694

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

115 234

—

—

—

115 234

115 234

15 255

—

99 979

115 234

115 234

Laenud ja ettemaksed

—

—

21 702

—

—

21 702

21 702

—

—

21 702

21 702

21 702

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

14 184

14 184

619 928

619 928

21 702

21 702

—

—

655 814

655 814

15 617

15 617

14 184

14 184

626 013

626 013

655 814

655 814

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

837 777

—

—

837 777

837 777

—

—

—

—

Laenud ja ettemaksed

—

—

1 496 973

—

—

1 496 973

1 496 973

—

1 699 057

—

1 699 057

1 699 057

Nõuded rahastajate vastu

—

—

86 330

—

—

86 330

86 330

—

—

—

—

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

330 587

—

330 587

330 587

144 097

186 083

—

330 180

330 180

Muud varad

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

—

—

2 421 080

2 421 080

330 587

330 587

—

2 751 667

2 751 667

144 097

144 097

1 885 140

1 885 140

—

2 029 237

2 029 237

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

14 184

14 184

619 928

619 928

2 442 782

2 442 782

330 587

330 587

—

3 407 481

3 407 481

Finantskohustised, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantskohustised, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantstuletisinstrumendid

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

—

-191

-191

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

-191

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

-191

—

-191

-191

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

-628

-628

-628

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

—

—

—

—

-37 269

-37 269

-37 269

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 147 438

- 147 438

- 147 438

Muud kohustised

—

—

—

—

-2 353

-2 353

-2 353

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

—

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 688

- 187 688

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

-191

-191

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 879

- 187 879

4.2.   
  Õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglase väärtuse mõõtmine

4.2.1.   Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Järgmises tabelis on esitatud teave õiglase väärtuse hierarhias 2. ja 3. tasemele paigutatud finantsinstrumentide väärtuse mõõtmisel kasutatavate hindamismeetodite ja oluliste mittejälgitavate sisendite kohta.

| Hindamismeetod | Olulised mittejälgitavad sisendid | Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos |
| --- | --- | --- |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid | | |
| Finantstuletisinstrumendid | Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale. | — | — |
| Riskikapitalifondid | Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust. | Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi. | Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Netovarade korrigeerimine. | Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist. | Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus. |
| | | Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %. | |
| Laenud õiglases väärtuses (tulemusliku rahastamise vahend) | Tegevust jätkavad laenuvõtjad: diskonteeritud rahavoogude meetod, kasutades lepingupõhiseid/oodatavaid tulevasi rahavooge, mille suhtes on kohaldatud asjakohast riskiga korrigeeritud ja laenuga kaasnevat riski (sh laenuvõtja krediidirisk) kajastavat diskontomäära. Diskontomäära võrreldakse asjaomase turupõhise võrdlusalusega / hinnatakse asjaomase turupõhise võrdlusaluse põhjal.
  Tegevust mittejätkavad laenuvõtjad: netovarade meetod (likvideerimisväärtuse meetod). | Diskontomäära komponendid, et kajastada laenuvõtja krediidiriski võrreldes riskivabade turumääradega. | Mida suurem on diskontomäär, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid | | |
| Laenud ja ettemaksed | Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus. | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | Rahavoogude diskonteerimine. | — | — |

Hindamismeetod

Olulised mittejälgitavad sisendid

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale.

—

—

Riskikapitalifondid

Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust.

Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi.

Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Netovarade korrigeerimine.

Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.

Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus.

Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %.

Laenud õiglases väärtuses (tulemusliku rahastamise vahend)

Tegevust jätkavad laenuvõtjad: diskonteeritud rahavoogude meetod, kasutades lepingupõhiseid/oodatavaid tulevasi rahavooge, mille suhtes on kohaldatud asjakohast riskiga korrigeeritud ja laenuga kaasnevat riski (sh laenuvõtja krediidirisk) kajastavat diskontomäära. Diskontomäära võrreldakse asjaomase turupõhise võrdlusalusega / hinnatakse asjaomase turupõhise võrdlusaluse põhjal.

Tegevust mittejätkavad laenuvõtjad: netovarade meetod (likvideerimisväärtuse meetod).

Diskontomäära komponendid, et kajastada laenuvõtja krediidiriski võrreldes riskivabade turumääradega.

Mida suurem on diskontomäär, seda madalam on õiglane väärtus.

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Laenud ja ettemaksed

Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus.

—

—

Likviidsed finantsvarad

Rahavoogude diskonteerimine.

—

—

Vastavalt IFRS 13-le on 31. detsembri 2020. aasta ja 2019. aasta seisuga tuletisinstrumentide õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võetud arvesse järgmisi väärtuse korrektsioone:

| — | krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on -34 300 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga ja -32 800 eurot 31. detsembri 2019. aasta seisuga; |
| --- | --- |

—

krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on -34 300 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga ja -32 800 eurot 31. detsembri 2019. aasta seisuga;

| — | deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on +21 800 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga ja +28 700 eurot 31. detsembri 2019. aasta seisuga. |
| --- | --- |

—

deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on +21 800 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga ja +28 700 eurot 31. detsembri 2019. aasta seisuga.

4.2.2.   Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Rahastu kehtestatud korra kohaselt kajastatakse varade ühelt tasemelt teisele ümberpaigutamist selle kuupäeva seisuga, mil toimus ümberpaigutamise põhjustanud sündmus või muutus.

Rahastu ei teinud 2020. ega 2019. aastal õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 1. tasemest 2. tasemesse ega vastupidi.

4.2.3.   3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglaste väärtuste võrdlus

3. taseme õiglaste väärtuste võrdlus

Järgmises tabelis on esitatud 31. detsembril 2020 ja 31. detsembril 2019 lõppenud majandusaasta jooksul 3. taseme instrumentides toimunud muutused.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2020 | 604 311 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| Müügitehingute tegeliku õiglase väärtuse korrektsioon | -15 632 |
| aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus | -47 909 |
| Kokku | -63 541 |
| Väljamaksed | 85 305 |
| Tagasimaksed | -65 649 |
| Vahetuskursierinevused | -33 616 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2020 | 526 810 |

(tuhandetes eurodes)

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

604 311

604 311

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Müügitehingute tegeliku õiglase väärtuse korrektsioon

-15 632

aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus

-47 909

Kokku

Kokku

-63 541

-63 541

Väljamaksed

85 305

Tagasimaksed

-65 649

Vahetuskursierinevused

-33 616

Saldo seisuga 31. detsember 2020

Saldo seisuga 31. detsember 2020

526 810

526 810

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2019 | 550 617 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| vahetuskursierinevused | 1 708 |
| aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus | 17 666 |
| Kokku | 19 374 |
| Väljamaksed | 106 943 |
| Tagasimaksed | -79 435 |
| Vahetuskursierinevused | 6 812 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2019 | 604 311 |

(tuhandetes eurodes)

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

550 617

550 617

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

vahetuskursierinevused

1 708

aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus

17 666

Kokku

Kokku

19 374

19 374

Väljamaksed

106 943

Tagasimaksed

-79 435

Vahetuskursierinevused

6 812

Saldo seisuga 31. detsember 2019

Saldo seisuga 31. detsember 2019

604 311

604 311

2020. ega 2019. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 3. tasemest ega 3. tasemesse.

5.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Sularaha | 398 991 | 72 166 |
| Tähtajalised hoiused | 380 000 | 622 991 |
| Kommertsväärtpaberid | 145 086 | 142 823 |
| Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes | 924 077 | 837 980 |
| Kogunenud intress | -137 | -203 |
| Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes | 923 940 | 837 777 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Sularaha

398 991

72 166

Tähtajalised hoiused

380 000

622 991

Kommertsväärtpaberid

145 086

142 823

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

924 077

924 077

837 980

837 980

Kogunenud intress

-137

-203

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

923 940

923 940

837 777

837 777

6.   Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Põhilised finantstuletisinstrumendid, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks, on järgmised:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2020 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| Varad | Kohustised |
| Intressivahetustehingud | — | -642 | 17 710 |
| Valuuta vahetuslepingud | 33 584 | — | 1 480 000 |
| Finantstuletisinstrumendid kokku | 33 584 | -642 | 1 497 710 |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2020

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustised

Intressivahetustehingud

—

-642

17 710

Valuuta vahetuslepingud

33 584

—

1 480 000

Finantstuletisinstrumendid kokku

Finantstuletisinstrumendid kokku

33 584

33 584

-642

-642

1 497 710

1 497 710

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2019 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| Varad | Kohustised |
| Intressivahetustehingud | 99 | -191 | 24 181 |
| Valuuta vahetuslepingud | 14 085 | — | 1 545 000 |
| Finantstuletisinstrumendid kokku | 14 184 | -191 | 1 569 181 |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2019

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustised

Intressivahetustehingud

99

-191

24 181

Valuuta vahetuslepingud

14 085

—

1 545 000

Finantstuletisinstrumendid kokku

Finantstuletisinstrumendid kokku

14 184

14 184

-191

-191

1 569 181

1 569 181

7.   Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

7.1.   
  Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

Alljärgnevas tabelis on esitatud laenude ja ettemaksete alg- ja lõppsaldode võrdlus.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Üldised laenud (4) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2020 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Väljamaksed | 433 466 | 67 762 | — | — | 501 228 |
| Mahakandmised | -15 170 | -2 268 | -27 905 | — | -45 343 |
| Tagasimaksed | - 214 018 | -60 571 | — | — | - 274 589 |
| Vahetuskursierinevused | -74 436 | -29 423 | 191 | — | - 103 668 |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2020 | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2020 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| 12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus | -1 344 | -2 531 | — | — | -3 875 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | -5 888 | -3 628 | — | — | -9 516 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | -12 373 | — | — | — | -12 373 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 19 565 | 1 887 | — | — | 21 452 |
| Mahakandmised | 15 170 | 2 268 | 27 905 | — | 45 343 |
| Vahetuskursierinevused | 12 793 | 3 104 | -191 | — | 15 706 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2020 | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020 | 1 083 155 | 537 314 | — | — | 1 620 469 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2020 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Väljamaksed | — | 29 063 | 30 000 | — | 59 063 |
| Tagasimaksed | — | -1 512 | — | — | -1 512 |
| Vahetuskursierinevused | — | -2 916 | — | — | -2 916 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2020 | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2020 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | — | -11 330 | -18 291 | — | -29 621 |
| Vahetuskursierinevused | — | 593 | — | — | 593 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2020 | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020 | — | 35 600 | 11 709 | — | 47 309 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 578 | -5 100 | — | — | -8 678 |
| Intressid | 7 325 | 7 020 | — | — | 14 345 |
| Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020 | 1 086 902 | 574 834 | 11 709 | — | 1 673 445 |

(tuhandetes eurodes)

Üldised laenud (4)

4

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2020

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2020

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Väljamaksed

433 466

67 762

—

—

501 228

501 228

Mahakandmised

-15 170

-2 268

-27 905

—

-45 343

-45 343

Tagasimaksed

- 214 018

-60 571

—

—

- 274 589

- 274 589

Vahetuskursierinevused

-74 436

-29 423

191

—

- 103 668

- 103 668

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2020

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2020

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2020

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2020

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus

-1 344

-2 531

—

—

-3 875

-3 875

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

-5 888

-3 628

—

—

-9 516

-9 516

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

-12 373

—

—

—

-12 373

-12 373

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

19 565

1 887

—

—

21 452

21 452

Mahakandmised

15 170

2 268

27 905

—

45 343

45 343

Vahetuskursierinevused

12 793

3 104

-191

—

15 706

15 706

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2020

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2020

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

1 083 155

1 083 155

537 314

537 314

—

—

—

—

1 620 469

1 620 469

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2020

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2020

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Väljamaksed

—

29 063

30 000

—

59 063

59 063

Tagasimaksed

—

-1 512

—

—

-1 512

-1 512

Vahetuskursierinevused

—

-2 916

—

—

-2 916

-2 916

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2020

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2020

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2020

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2020

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Õiglase väärtuse netomuutus

—

-11 330

-18 291

—

-29 621

-29 621

Vahetuskursierinevused

—

593

—

—

593

593

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2020

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2020

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

—

—

35 600

35 600

11 709

11 709

—

—

47 309

47 309

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 578

-5 100

—

—

-8 678

-8 678

Intressid

7 325

7 020

—

—

14 345

14 345

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

1 086 902

1 086 902

574 834

574 834

11 709

11 709

—

—

1 673 445

1 673 445

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Üldised laenud (5) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2019 | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Väljamaksed | 164 308 | 123 416 | — | — | 287 724 |
| Mahakandmised | -2 | -278 | — | — | -280 |
| Tagasimaksed | - 206 517 | - 113 100 | -34 496 | — | - 354 113 |
| Laenude müük | -2 591 | — | — | — | -2 591 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6)) | — | -10 062 | — | -3 588 | -13 650 |
| Vahetuskursierinevused | 15 041 | 4 064 | 1 493 | — | 20 598 |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2019 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2019 | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| 12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus | 5 164 | -86 | — | — | 5 078 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | -15 558 | 2 559 | 2 205 | — | -10 794 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | -4 397 | -47 | — | — | -4 444 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 21 811 | 5 592 | — | — | 27 403 |
| Laenude müük | 2 591 | — | — | — | 2 591 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6)) | — | 5 031 | — | 1 794 | 6 825 |
| Mahakandmised | 2 | 278 | — | — | 280 |
| Vahetuskursierinevused | -1 911 | -368 | -559 | — | -2 838 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2019 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019 | 925 390 | 560 714 | — | — | 1 486 104 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2019 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Väljamaksed | — | 23 461 | — | — | 23 461 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6)) | — | 13 650 | — | — | 13 650 |
| Tagasimaksed | -720 | -245 | — | — | -965 |
| Vahetuskursierinevused | — | -8 | — | — | -8 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2019 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2019 | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | — | -8 331 | — | — | -8 331 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6)) | — | -6 825 | — | — | -6 825 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2019 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019 | — | 21 702 | — | — | 21 702 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 545 | -4 950 | 10 | — | -8 485 |
| Intressid | 10 451 | 8 903 | — | — | 19 354 |
| Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019 | 932 296 | - 586 369 | 10 | — | 1 518 675 |

(tuhandetes eurodes)

Üldised laenud (5)

5

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2019

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2019

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Väljamaksed

164 308

123 416

—

—

287 724

287 724

Mahakandmised

-2

-278

—

—

-280

-280

Tagasimaksed

- 206 517

- 113 100

-34 496

—

- 354 113

- 354 113

Laenude müük

-2 591

—

—

—

-2 591

-2 591

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6))

6

—

-10 062

—

-3 588

-13 650

-13 650

Vahetuskursierinevused

15 041

4 064

1 493

—

20 598

20 598

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2019

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2019

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2019

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2019

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus

5 164

-86

—

—

5 078

5 078

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

-15 558

2 559

2 205

—

-10 794

-10 794

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

-4 397

-47

—

—

-4 444

-4 444

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

21 811

5 592

—

—

27 403

27 403

Laenude müük

2 591

—

—

—

2 591

2 591

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6))

6

—

5 031

—

1 794

6 825

6 825

Mahakandmised

2

278

—

—

280

280

Vahetuskursierinevused

-1 911

-368

-559

—

-2 838

-2 838

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2019

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2019

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

925 390

925 390

560 714

560 714

—

—

—

—

1 486 104

1 486 104

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2019

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2019

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Väljamaksed

—

23 461

—

—

23 461

23 461

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6))

6

—

13 650

—

—

13 650

13 650

Tagasimaksed

-720

-245

—

—

-965

-965

Vahetuskursierinevused

—

-8

—

—

-8

-8

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2019

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2019

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2019

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2019

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

Õiglase väärtuse netomuutus

—

-8 331

—

—

-8 331

-8 331

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (6))

6

—

-6 825

—

—

-6 825

-6 825

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2019

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2019

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

—

—

21 702

21 702

—

—

—

—

21 702

21 702

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 545

-4 950

10

—

-8 485

-8 485

Intressid

10 451

8 903

—

—

19 354

19 354

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

932 296

932 296

- 586 369

- 586 369

10

10

—

—

1 518 675

1 518 675

7.2.   
  Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – kahju allahindlus

Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – kahju allahindlus

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| Kogu eluea oodatav krediidikahju |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2020
   (7) | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 96 | -167 | — | — | -71 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | -732 | 6 380 | -6 080 | — | -432 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | -127 | -54 | 8 522 | — | 8 341 |
| Kahju allahindluse netomõõtmine | 5 440 | 3 010 | -6 554 | — | 1 896 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -802 | 347 | -4 967 | — | -5 422 |
| Mahakandmised | — | — | -45 343 | — | -45 343 |
| Vahetuskursierinevused | -4 677 | -4 049 | -6 980 | — | -15 706 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2020 | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |

(tuhandetes eurodes)

2020

Kogu eluea oodatav krediidikahju

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020
   (7)

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

7

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

96

-167

—

—

-71

-71

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

-732

6 380

-6 080

-6 080

—

-432

-432

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

-127

-54

8 522

8 522

—

8 341

8 341

Kahju allahindluse netomõõtmine

5 440

3 010

-6 554

-6 554

—

1 896

1 896

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-802

347

-4 967

-4 967

—

-5 422

-5 422

Mahakandmised

—

—

-45 343

-45 343

—

-45 343

-45 343

Vahetuskursierinevused

-4 677

-4 049

-6 980

-6 980

—

-15 706

-15 706

Saldo seisuga 31. detsember 2020

Saldo seisuga 31. detsember 2020

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2019 |
| Kogu eluea oodatav krediidikahju |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2019 | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 3 952 | — | — | — | 3 952 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | -4 005 | 25 150 | — | — | 21 145 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | -46 | — | — | -46 |
| Kahju allahindluse netomõõtmine | -4 897 | -4 249 | -22 961 | — | -32 107 |
| Laenude müük | — | — | -2 591 | — | -2 591 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (31)) | — | -10 | -5 031 | -1 794 | -6 835 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -129 | -10 049 | — | — | -10 178 |
| Mahakandmised | — | — | -280 | — | -280 |
| Vahetuskursierinevused | 247 | 371 | 2 221 | — | 2 839 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2019 | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |

(tuhandetes eurodes)

2019

Kogu eluea oodatav krediidikahju

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

3 952

—

—

—

3 952

3 952

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

-4 005

25 150

—

—

21 145

21 145

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

-46

—

—

-46

-46

Kahju allahindluse netomõõtmine

-4 897

-4 249

-22 961

—

-32 107

-32 107

Laenude müük

—

—

-2 591

—

-2 591

-2 591

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend (31))

31

—

-10

-5 031

-1 794

-1 794

-6 835

-6 835

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-129

-10 049

—

—

-10 178

-10 178

Mahakandmised

—

—

-280

—

-280

-280

Vahetuskursierinevused

247

371

2 221

—

2 839

2 839

Saldo seisuga 31. detsember 2019

Saldo seisuga 31. detsember 2019

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

8.   Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Alljärgnevalt on esitatud omakapitaliinvesteeringute alg- ja lõppsaldode võrdluse tabel.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2020 | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Väljamaksed | 85 305 | — | 85 305 |
| Tagasimaksed/müük | -66 011 | -18 274 | -84 285 |
| Vahetuskursierinevused | -29 437 | -6 892 | -36 329 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2020 | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2020 | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -45 079 | -2 830 | -47 909 |
| Müügitehingute tegeliku õiglase väärtuse korrektsioon | -15 632 | 3 019 | -12 613 |
| Vahetuskursierinevused | 3 302 | -589 | 2 713 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2020 | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2020 | 437 142 | 89 668 | 526 810 |

(tuhandetes eurodes)

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2020

Kulud seisuga 1. jaanuar 2020

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Väljamaksed

85 305

—

85 305

Tagasimaksed/müük

-66 011

-18 274

-84 285

Vahetuskursierinevused

-29 437

-6 892

-36 329

Kulud seisuga 31. detsember 2020

Kulud seisuga 31. detsember 2020

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2020

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2020

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-45 079

-2 830

-47 909

Müügitehingute tegeliku õiglase väärtuse korrektsioon

-15 632

3 019

-12 613

Vahetuskursierinevused

3 302

-589

2 713

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2020

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2020

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2020

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2020

437 142

437 142

89 668

89 668

526 810

526 810

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2019 | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Väljamaksed | 90 972 | 15 971 | 106 943 |
| Tagasimaksed/müük | -56 387 | -8 042 | -64 429 |
| Vahetuskursierinevused | 6 126 | 281 | 6 407 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2019 | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2019 | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -3 488 | 12 117 | 8 629 |
| Müügitehingute tegeliku õiglase väärtuse korrektsioon | — | -5 319 | -5 319 |
| Vahetuskursierinevused | 319 | 86 | 405 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2019 | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2019 | 504 694 | 115 234 | 619 928 |

(tuhandetes eurodes)

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2019

Kulud seisuga 1. jaanuar 2019

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Väljamaksed

90 972

15 971

106 943

Tagasimaksed/müük

-56 387

-8 042

-64 429

Vahetuskursierinevused

6 126

281

6 407

Kulud seisuga 31. detsember 2019

Kulud seisuga 31. detsember 2019

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2019

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2019

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-3 488

12 117

8 629

Müügitehingute tegeliku õiglase väärtuse korrektsioon

—

-5 319

-5 319

Vahetuskursierinevused

319

86

405

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2019

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2019

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2019

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2019

504 694

504 694

115 234

115 234

619 928

619 928

9.   Nõuded rahastajate vastu

Nõuded rahastajate vastu

68,9 miljoni euro suurused nõuded rahastajate vastu (2019. aastal 86,3 miljonit eurot) sisaldasid üksnes liikmesriikidelt sissenõutud, kuid veel tasumata osamakse.

10.   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Likviidsete varade portfelli kuuluvad noteeritud võlakirjad, mille järelejäänud tähtaeg aruande kuupäeval on vähem kui kolm kuud. Järgmine tabel näitab likviidsete varade portfellis toimunud liikumisi:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2020 | 330 587 |
| Soetamine | 2 710 009 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -2 689 790 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | -208 |
| Kogunenud intressi muutus | 1 275 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2020 | 351 873 |

(tuhandetes eurodes)

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

330 587

330 587

Soetamine

2 710 009

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-2 689 790

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

-208

Kogunenud intressi muutus

1 275

Saldo seisuga 31. detsember 2020

Saldo seisuga 31. detsember 2020

351 873

351 873

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2019 | 335 140 |
| Soetamine | 2 948 021 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -2 952 905 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | -93 |
| Kogunenud intressi muutus | 424 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2019 | 330 587 |

(tuhandetes eurodes)

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

335 140

335 140

Soetamine

2 948 021

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-2 952 905

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

-93

Kogunenud intressi muutus

424

Saldo seisuga 31. detsember 2019

Saldo seisuga 31. detsember 2019

330 587

330 587

11.   Muud varad

Muud varad

Põhilised muud varad olid järgmised:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Finantstagatised | 109 | — |
| Muud varad kokku | 109 | — |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Finantstagatised

109

—

Muud varad kokku

Muud varad kokku

109

109

—

—

12.   Edasilükkunud tulud

Edasilükkunud tulud

Edasilükkunud tulud koosnevad põhiliselt järgnevast.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Ettemakstud intressitoetused | 28 788 | 32 085 |
| Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud | 944 | 481 |
| Edasilükkunud tulud kokku | 29 732 | 32 566 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Ettemakstud intressitoetused

28 788

32 085

Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud

944

481

Edasilükkunud tulud kokku

Edasilükkunud tulud kokku

29 732

29 732

32 566

32 566

13.   Antud tagatiste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Antud tagatiste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Alljärgnevates tabelites on esitatud finantstagatiste eraldiste alg- ja lõppsaldode võrdlus.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Antud tagatised | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 628 | — | — | 628 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | — | — | — | — |
| Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud | — | — | — | — |
| Kahju allahindluse netomõõtmine | 228 | — | — | 228 |
| Tagatiste realiseerimine | — | — | — | — |
| Ettemakstud tasude amortisatsioon | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | -5 | — | — | -5 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 851 | — | — | 851 |

(tuhandetes eurodes)

2020

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Antud tagatised

Antud tagatised

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

628

628

—

—

—

—

628

628

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

—

—

—

—

Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud

—

—

—

—

Kahju allahindluse netomõõtmine

228

—

—

228

228

Tagatiste realiseerimine

—

—

—

—

Ettemakstud tasude amortisatsioon

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

-5

—

—

-5

-5

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

851

851

—

—

—

—

851

851

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2019 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Antud tagatised | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 94 | 699 | — | 793 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 534 | — | — | 534 |
| Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud | — | -588 | — | -588 |
| Tagatiste realiseerimine | — | -53 | — | -53 |
| Ettemakstud tasude amortisatsioon | — | -71 | — | -71 |
| Vahetuskursierinevused | — | 13 | — | 13 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 628 | — | — | 628 |

(tuhandetes eurodes)

2019

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Antud tagatised

Antud tagatised

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

94

94

699

699

—

—

793

793

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

534

—

—

534

534

Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud

—

-588

—

-588

-588

Tagatiste realiseerimine

—

-53

—

-53

-53

Ettemakstud tasude amortisatsioon

—

-71

—

-71

-71

Vahetuskursierinevused

—

13

—

13

13

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

628

628

—

—

—

—

628

628

14.   Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

Alljärgnevates tabelites on esitatud väljamaksmata laenudest (siduvatest laenuandmiskohustustest) tuleneva kahju allahindluse alg- ja lõppsaldode võrdlus.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga (1) (8) | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 4 067 | — | — | 4 067 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | 2 773 | — | 2 773 |
| Kahju allahindluse netomõõtmine | 388 | -5 932 | — | -5 544 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -1 158 | -3 853 | — | -5 011 |
| Vahetuskursierinevused | -423 | 21 | — | -402 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |

(tuhandetes eurodes)

2020

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Saldo 1. jaanuari seisuga (1) (8)

Saldo 1. jaanuari seisuga (1

8

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

4 067

—

—

4 067

4 067

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

2 773

—

2 773

2 773

Kahju allahindluse netomõõtmine

388

-5 932

—

-5 544

-5 544

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-1 158

-3 853

—

-5 011

-5 011

Vahetuskursierinevused

-423

21

—

-402

-402

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2019 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 1 669 | 9 983 | — | 11 652 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | -836 | 15 138 | — | 14 302 |
| Kahju allahindluse netomõõtmine | 696 | 773 | — | 1 469 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (32) | -2 974 | -1 387 | — | -4 361 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -1 960 | -7 858 | — | -9 818 |
| Vahetuskursierinevused | 123 | 80 | — | 203 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |

(tuhandetes eurodes)

2019

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

1 669

9 983

—

11 652

11 652

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

-836

15 138

—

14 302

14 302

Kahju allahindluse netomõõtmine

696

773

—

1 469

1 469

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (32)

32

-2 974

-1 387

—

-4 361

-4 361

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-1 960

-7 858

—

-9 818

-9 818

Vahetuskursierinevused

123

80

—

203

203

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

15.   Võlad kolmandatele isikutele

Võlad kolmandatele isikutele

Põhilised võlad kolmandatele isikutele olid järgmised:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto) | 58 527 | 50 009 |
| Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad | 56 | 31 |
| Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi | 93 795 | 97 398 |
| Võlad kolmandatele isikutele kokku | 152 378 | 147 438 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto)

58 527

50 009

Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad

56

31

Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi

93 795

97 398

Võlad kolmandatele isikutele kokku

Võlad kolmandatele isikutele kokku

152 378

152 378

147 438

147 438

16.   Muud kohustised

Muud kohustised

Muud kohustised koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed | 3 166 | 1 961 |
| Edasilükkunud tulu intressitoetustest | 280 | 339 |
| Sissenõutud finantstagatised | — | 53 |
| Muud kohustised kokku | 3 446 | 2 353 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed

3 166

1 961

Edasilükkunud tulu intressitoetustest

280

339

Sissenõutud finantstagatised

—

53

Muud kohustised kokku

Muud kohustised kokku

3 446

3 446

2 353

2 353

17.   Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

| Liikmesriigid | Osamaks rahastusse (9) | Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks (9) | Kokku osamaksud | Sissenõutud, kuid veel tasumata (33) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 82 689 | 9 852 | 92 541 | 1 687 |
| Belgia | 121 923 | 14 470 | 136 393 | 2 471 |
| Bulgaaria | 1 567 | 421 | 1 988 | 98 |
| Küpros | 1 008 | 270 | 1 278 | — |
| Tšehhi Vabariik | 5 710 | 1 532 | 7 242 | 357 |
| Taani | 67 377 | 8 118 | 75 495 | 1 400 |
| Eesti | 560 | 150 | 710 | 35 |
| Soome | 47 569 | 5 876 | 53 445 | — |
| Prantsusmaa | 729 689 | 82 689 | 812 379 | 13 685 |
| Saksamaa | 720 567 | 84 614 | 805 181 | 14 350 |
| Kreeka | 42 735 | 5 648 | 48 383 | 1 029 |
| Ungari | 6 158 | 1 652 | 7 810 | 385 |
| Iirimaa | 23 221 | 3 345 | 26 566 | 637 |
| Itaalia | 407 583 | 50 996 | 458 579 | 9 002 |
| Läti | 784 | 210 | 994 | 49 |
| Leedu | 1 344 | 360 | 1 704 | 84 |
| Luksemburg | 9 119 | 1 097 | 10 216 | 189 |
| Malta | 336 | 90 | 426 | 21 |
| Madalmaad | 164 029 | 19 716 | 183 745 | 3 395 |
| Poola | 14 555 | 3 905 | 18 460 | 910 |
| Portugal | 33 266 | 4 411 | 37 677 | 805 |
| Rumeenia | 4 143 | 1 111 | 5 254 | 259 |
| Slovakkia | 2 351 | 631 | 2 982 | 147 |
| Sloveenia | 2 015 | 541 | 2 556 | 126 |
| Hispaania | 210 652 | 29 338 | 239 990 | 5 495 |
| Rootsi | 88 064 | 10 923 | 98 987 | 1 918 |
| Ühendkuningriik | 432 681 | 57 030 | 489 711 | 10 374 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2020 | 3 221 695 | 398 996 | 3 620 692 | 68 908 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2019 | 2 967 000 | 383 691 | 3 350 691 | 86 330 |

Liikmesriigid

Osamaks rahastusse (9)

9

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks (9)

9

Kokku osamaksud

Sissenõutud, kuid veel tasumata (33)

33

Austria

82 689

9 852

92 541

1 687

Belgia

121 923

14 470

136 393

2 471

Bulgaaria

1 567

421

1 988

98

Küpros

1 008

270

1 278

—

Tšehhi Vabariik

5 710

1 532

7 242

357

Taani

67 377

8 118

75 495

1 400

Eesti

560

150

710

35

Soome

47 569

5 876

53 445

—

Prantsusmaa

729 689

82 689

812 379

13 685

Saksamaa

720 567

84 614

805 181

14 350

Kreeka

42 735

5 648

48 383

1 029

Ungari

6 158

1 652

7 810

385

Iirimaa

23 221

3 345

26 566

637

Itaalia

407 583

50 996

458 579

9 002

Läti

784

210

994

49

Leedu

1 344

360

1 704

84

Luksemburg

9 119

1 097

10 216

189

Malta

336

90

426

21

Madalmaad

164 029

19 716

183 745

3 395

Poola

14 555

3 905

18 460

910

Portugal

33 266

4 411

37 677

805

Rumeenia

4 143

1 111

5 254

259

Slovakkia

2 351

631

2 982

147

Sloveenia

2 015

541

2 556

126

Hispaania

210 652

29 338

239 990

5 495

Rootsi

88 064

10 923

98 987

1 918

Ühendkuningriik

432 681

57 030

489 711

10 374

Kokku seisuga 31. detsember 2020

Kokku seisuga 31. detsember 2020

3 221 695

3 221 695

398 996

398 996

3 620 692

3 620 692

68 908

68 908

Kokku seisuga 31. detsember 2019

Kokku seisuga 31. detsember 2019

2 967 000

2 967 000

383 691

383 691

3 350 691

3 350 691

86 330

86 330

18.   Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Kulukohustused | | |
| Väljamaksmata laenud | 1 722 618 | 1 357 320 |
| Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused | 378 347 | 405 920 |
| Antud tagatised | 998 560 | 200 013 |
| Intressitoetused ja tehniline abi | 483 897 | 455 671 |
| Tingimuslikud kohustised | | |
| Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised | 554 686 | 1 359 818 |
| Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku | 4 138 108 | 3 778 742 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Kulukohustused

Kulukohustused

Väljamaksmata laenud

1 722 618

1 357 320

Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused

378 347

405 920

Antud tagatised

998 560

200 013

Intressitoetused ja tehniline abi

483 897

455 671

Tingimuslikud kohustised

Tingimuslikud kohustised

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

554 686

1 359 818

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku

4 138 108

4 138 108

3 778 742

3 778 742

19.   Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2020 | Alates 1.1.2019 |
| | kuni 31.12.2020 | kuni 31.12.2019 |
| Laenud ja ettemaksed | 80 252 | 89 244 |
| Intressitoetused | 4 531 | 4 679 |
| Intressid ja samalaadsed tulud kokku | 84 783 | 93 923 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2020

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2020

kuni 31.12.2019

Laenud ja ettemaksed

80 252

89 244

Intressitoetused

4 531

4 679

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

84 783

84 783

93 923

93 923

Intressid ja samalaadsed kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2020 | Alates 1.1.2019 |
| | kuni 31.12.2020 | kuni 31.12.2019 |
| Finantstuletisinstrumendid | -541 | -261 |
| Raha ja raha ekvivalendid | -2 961 | -722 |
| Likviidsed finantsvarad | -1 748 | -1 965 |
| Intressid ja samalaadsed kulud kokku | -5 250 | -2 948 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2020

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2020

kuni 31.12.2019

Finantstuletisinstrumendid

-541

-261

Raha ja raha ekvivalendid

-2 961

-722

Likviidsed finantsvarad

-1 748

-1 965

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

-5 250

-5 250

-2 948

-2 948

20.   Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Teenus- ja vahendustasudest laekuv tulu koosneb põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2020 | Alates 1.1.2019 |
| | kuni 31.12.2020 | kuni 31.12.2019 |
| Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud | 141 | 4 399 |
| Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud | 211 | 39 |
| Muu | 1 | — |
| Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku | 353 | 4 438 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2020

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2020

kuni 31.12.2019

Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud

141

4 399

Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud

211

39

Muu

1

—

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

353

353

4 438

4 438

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2020 | Alates 1.1.2019 |
| | kuni 31.12.2020 | kuni 31.12.2019 |
| Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest | -225 | -721 |
| Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku | -225 | -721 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2020

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2020

kuni 31.12.2019

Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest

-225

-721

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

-225

-225

-721

-721

21.   Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud netotulu koosneb põhiliselt järgmisest.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2020 | Alates 1.1.2019 |
| | kuni 31.12.2020 | kuni 31.12.2019 |
| Realiseerunud netotulu müügitehingutest ja väljumistest | -3 069 | -133 |
| Dividenditulu | 4 261 | 1 408 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | -47 909 | 8 629 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | -46 717 | 9 904 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2020

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2020

kuni 31.12.2019

Realiseerunud netotulu müügitehingutest ja väljumistest

-3 069

-133

Dividenditulu

4 261

1 408

Õiglase väärtuse netomuutus

-47 909

8 629

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

-46 717

-46 717

9 904

9 904

22.   Üldhalduskulud

Üldhalduskulud

Üldhalduskulud on kulud, mida EIP rahastu haldamise käigus tegelikult kannab ja millest on arvatud maha tulud, mida EIP saab otse rahastu klientidelt võetavatest standardsetest hindamistasudest.

Üldhalduskulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2020 | Alates 1.1.2019 |
| | kuni 31.12.2020 | kuni 31.12.2019 |
| EIP kantud tegelikud kulud | -61 470 | -52 982 |
| Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest | 2 943 | 2 973 |
| Üldhalduskulud kokku | -58 527 | -50 009 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2020

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2020

kuni 31.12.2019

EIP kantud tegelikud kulud

-61 470

-52 982

Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest

2 943

2 973

Üldhalduskulud kokku

Üldhalduskulud kokku

-58 527

-58 527

-50 009

-50 009

23.   Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksus on üksus, mille kontrollija määratlemisel ei ole peamiseks teguriks hääleõigus või muud sarnased õigused. IFRS 12-s on märgitud, et struktureeritud (majandus)üksusel on mõned või kõik alljärgnevatest tunnustest:

| — | piiratud tegevus; |
| --- | --- |

—

piiratud tegevus;

| — | kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu;

| — | ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta; |
| --- | --- |

—

ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta;

| — | rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad). |
| --- | --- |

—

rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad).

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksused on kõik struktureeritud (majandus)üksused, mida ei kontrolli rahastu. Siia kuulub ka osalus konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes.

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

IFRS 12 kohaselt on osalus lepingupõhine ja lepinguväline seotus, mille tõttu aruandvat (majandus)üksust mõjutab tema finantstulemusega seotud kasumi muutlikkus. Sellise osaluse näited on omakapitaliosalus ja muud laadi seotus, näiteks rahastamine, likviidsustoetus, krediidikvaliteedi parandamine, teise (majandus)üksuse ees kohustuste võtmine ja talle tagatiste andmine. IFRS 12 kohaselt ei tähenda tavaline kliendi-tarnija suhe seda, et aruandvale (majandus)üksusele peab tingimata kuuluma osalus teises (majandus)üksuses.

Järgmises tabelis on loetletud need struktureeritud (majandus)üksuste liigid, milles rahastamisvahendil on osalus, kuid mis ei ole tema poolt konsolideeritud.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Laad ja eesmärk | Rahastu osalus |
| --- | --- | --- |
| Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele | Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu. | Väljamakse netosumma;
  intressitulu |
| Riskikapitalitehingud | Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises. | Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;
  dividendituluna saadud dividendid. |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Laad ja eesmärk

Rahastu osalus

Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele

Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu.

Väljamakse netosumma;

intressitulu

Riskikapitalitehingud

Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises.

Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;

dividendituluna saadud dividendid.

Järgmises tabelis on esitatud selliste konsolideerimata struktureeritud üksuste bilansiline maksumus, milles rahastul on aruandekuupäeva seisuga osalus, ning nimetatud üksustest lähtuv rahastu maksimaalne kahjumirisk. Maksimaalse kahjumiriski moodustavad bilansiline jääkmaksumus ja sellega seotud väljamaksmata kulukohustused.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Kirje | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2020 | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2019 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2020 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskikapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |
| Kokku | | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Kirje

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2020

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2019

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2020

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2019

Riskikapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

437 142

504 332

437 142

834 955

Kokku

Kokku

437 142

437 142

504 332

504 332

437 142

437 142

834 955

834 955

Peale asjaomase rahastamise ei anta rahastust struktureeritud üksustele muud toetust.

24.   Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

2013. aasta juunis kiitis AKV-ELi ministrite ühisnõukogu heaks üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi uue finantsprotokolli aastateks 2014–2020.

Lepiti kokku eraldada investeerimisrahastule 500 miljoni euro suurune rahaline kate, nn tulemusliku rahastamise vahend (IFE), mis võimaldab rahastul toetada projekte, mille mõju arengule on eriti tugev, kuid ka kaasnevad riskid on tavapärasest suuremad. Kõnealuse vahendiga avardatakse rahastu võimalusi anda laenu erasektorile, milleks tehakse sellest investeeringuid järgmistesse rahastamisvahenditesse.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid – fondid, mida edendab üha suurem hulk uute erakapitali investeerimisfondide fondivalitsejaid, kes seavad fondi investeerimisstrateegia eesmärgiks sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide leevendamise, pidades samas silmas fondi enda ja selle investeerimisobjektiks olevate äriühingute jätkusuutlikkust.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Laenud finantsvahendajatele (näiteks mikrokrediidiasutustele, kohalikele pankadele ja krediidiühistutele) neis AKV riikides, kus EIP ei saa krediidiriski suuniste tõttu rahastamist pakkuda, eriti kohalikus vääringus, näiteks kuna riigi riskitase on kõrge, valuuta volatiilne või hinnakujunduse võrdlusalus puudub. Selliste laenude peamine eesmärk on rahastada projekte, millel on suur mõju arengule, eelkõige pakkudes toetust mikro- ja väikeettevõtjatele ning põllumajandusele, mis muidu ei ole rahastu seisukohalt rahastamiskõlblikud.

Laenud finantsvahendajatele

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid, mis kujutavad endast tagatist esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa) suhtes, millega edendatakse EIP ja kohalike finantsvahendajate (põhiliselt kommertspankade) vahelisi riskijagamistehinguid, millest saavad kasu muude skeemidega hõlmamata VKEd ja väikesed projektid, mis vastavad mõjupõhistele rahastamiskriteeriumitele ja millel turulünga tõttu puuduvad muud rahastamisvõimalused. Esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa on kujundatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagatisele antud edasigarantiina, mida rahastavad EIP (investeerimisrahastu raames) ja muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid ja arengu rahastajad. Selline garantii võimaldab saavutada märkimisväärse finantsvõimenduse.

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid

Otserahastamine, mida pakutakse võla- (st laenud) ja omakapitaliinstrumentide kaudu usaldusväärsete ja kogenud arendajate projektidele, mis võivad märkimisväärselt edendada arengut, kuid mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju ja jääda ilma oma investeeringust (st esineb aktsiariskilaadne risk, mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju). Selle vahendi kasutamisel lähtub EIP rangetest projektide valiku ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitest, olenemata sellest, kui suur on projektide mõju arengule, kuna need projektid ei vasta piisaval määral rahastamiskriteeriumitele (sest ei ole tõenäoline teenida investeering tagasi või katta kahjum intressimääralt või omakapitalilt saadava tuluga).

Otserahastamine

Tulemusliku rahastamise vahendi abil saab ka tegevust mitmekesistada, hõlmates uusi valdkondi nagu tervishoid ja haridus, põllumajandus ja toiduga kindlustatus, ning töötada välja uusi ja uuenduslikke riskijagamisvahendeid. 2016. aastal suurendati tulemusliku rahastamisvahendi rahastamissuutlikkust 800 miljoni euroni, muutes selle osaliselt uuendatavaks.

Raamatupidamise ja finantsvaatenurgast kuulub tulemusliku rahastamise vahend rahastu portfelli. Selle aruanne esitatakse investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruande osana.

Järgmises tabelis on esitatud bilansilised jääkmaksumused ja kulukohustustega seotud, kuid väljamaksmata summad varaliikide kaupa.

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Mõõtmine | Bilansiline brutoväärtus seisuga 31.12.2020 | Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2020 | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2020 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2020 | Bilansivälise oodatava krediidikahju korrigeerimise summa seisuga 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja ettemaksed | Soetusmaksumuses | 49 522 | -1 839 | 47 683 | 26 954 | -199 |
| Otselaenutehingud | Laenud ja ettemaksed | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 91 186 | -44 681 | 46 505 | 98 314 | — |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 41 885 | -4 778 | 37 107 | 73 362 | — |
| Otsene osalus omakapitalis | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 57 395 | 9 195 | 66 590 | 14 | — |
| Riskijagamisvahendid | Antud tagatised | Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (10) | — | — | — | 40 746 | — |
| Kokku | | | 239 988 | -42 103 | 197 885 | 239 390 | -199 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Mõõtmine

Bilansiline brutoväärtus seisuga 31.12.2020

Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2020

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2020

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2020

Bilansivälise oodatava krediidikahju korrigeerimise summa seisuga 31.12.2020

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja ettemaksed

Soetusmaksumuses

49 522

-1 839

47 683

26 954

-199

Otselaenutehingud

Laenud ja ettemaksed

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

91 186

-44 681

46 505

98 314

—

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

41 885

-4 778

37 107

73 362

—

Otsene osalus omakapitalis

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

57 395

9 195

66 590

14

—

Riskijagamisvahendid

Antud tagatised

Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (10)

10

—

—

—

40 746

—

Kokku

Kokku

239 988

239 988

-42 103

-42 103

197 885

197 885

239 390

239 390

-199

-199

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Mõõtmine | Bilansiline brutoväärtus seisuga 31.12.2019 | Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019 | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2019 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2019 | Bilansivälise oodatava krediidikahju korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja ettemaksed | Soetusmaksumuses | 22 347 | -354 | 21 993 | 42 400 | -1 251 |
| Otselaenutehingud | Laenud ja ettemaksed | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 37 136 | -15 156 | 21 980 | 75 700 | — |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 33 417 | -3 175 | 30 242 | 66 840 | — |
| Otsene osalus omakapitalis | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 58 643 | 19 626 | 78 269 | 14 | — |
| Riskijagamisvahendid | Antud tagatised | Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (11) | — | — | — | 47 331 | -50 |
| Kokku | | | 151 543 | 941 | 152 484 | 232 285 | -1 301 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Mõõtmine

Bilansiline brutoväärtus seisuga 31.12.2019

Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2019

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2019

Bilansivälise oodatava krediidikahju korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja ettemaksed

Soetusmaksumuses

22 347

-354

21 993

42 400

-1 251

Otselaenutehingud

Laenud ja ettemaksed

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

37 136

-15 156

21 980

75 700

—

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

33 417

-3 175

30 242

66 840

—

Otsene osalus omakapitalis

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

58 643

19 626

78 269

14

—

Riskijagamisvahendid

Antud tagatised

Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (11)

11

—

—

—

47 331

-50

Kokku

Kokku

151 543

151 543

941

941

152 484

152 484

232 285

232 285

-1 301

-1 301

EIP kohaldab tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingute (v.a laenud finantsvahendajatele) suhtes üldvolituse kohaseid riskipõhimõtteid, nagu on ette nähtud EIP krediidi- ja aktsiariski suunistes, ning eesmärgiga rakendada tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingutega seotud riski jälgimiseks ja riskist teatamiseks õiglase väärtuse meetodit. Selle metoodika kohaselt korraldab pank kvalitatiivse riskihindamise, et hinnata nende tehingutega seotud investeerimisloogika usaldusväärsust ja usutavat ärialast elujõulisust.

25.   Bilansipäevajärgsed sündmused

Bilansipäevajärgsed sündmused

COVID-19 pandeemia kontekstis jätkab investeerimisrahastu olukorra tähelepanelikku jälgimist, eelkõige osana bilansipäevajärgsete sündmuste läbivaatamisest. Leitakse, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga ei ole pärast bilansikuupäeva toimunud olulisi sündmusi, mis tingiksid raamatupidamise aastaaruande korrigeerimise või mida peaks aruandes avalikustama.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1).

2

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

3

(4)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes järgnevas tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

4

(5)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

5

(6)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 53 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis. Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 5. peatükis „Finantsriskide juhtimine“.

6

(7)  Nõukogu 13. novembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1708, mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2022. aasta ülemmäära, 2021. aasta osamaksu ja 2021. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2023. ja 2024. aasta osamaksu suuruse kohta (ELT L 385, 17.11.2020, lk 13).

7

(8)  Nõukogu 6. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/888, millega muudetakse määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 149, 7.6.2016, lk 1).

8

(9)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1).

11

(12)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1).

14

(15)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

15

(16)  Nõukogu määrus (EL) 2018/1877.

16

(17)  Välja arvatud tegevus Lõuna-Sudaanis.

17

(18)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

18

(19)  ELT L 109, 26.4.2007, lk 33.

19

(20)  Brutosummad (st summad ei hõlma vabastatud vahendeid ega sissenõudekorraldusi).

20

(21)  Veergude „Kulukohustustega seotud“, „Lepingutega seotud“ ja „Makstud“ summad on esitatud värvikoodidega kaalutuna.

21

(22)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

22

(1)  31. detsembril 2020 lõppenud majandusaasta puhul hõlmavad intressid ja samalaadsed tulud 77,9 miljonit eurot (2019. aastal 93,9 miljonit eurot), mis on arvutatud efektiivse intressimäära meetodi kohaselt amortiseeritud väärtuses hoitavatelt varadelt.

1

(23)  ELT L 420, 14.12.2020, lk 32.

23

(24)  Nõukogu 23. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2233, mis käsitleb AKV riikide investeerimisrahastu raames 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi rahastamistoimingutest tagasisaadavate vahendite sidumist kulukohustustega (ELT L 437, 28.12.2020, lk 188).

24

(25)  Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenutehingud.

25

(26)  Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenutehingud.

26

(27)  Agendilepingud, mille puhul aruandekuupäeva seisuga alusvara ei ole.

27

(28)  Agendilepingud, mille puhul aruandekuupäeva seisuga alusvara ei ole.

28

(29)  Vähenemine on tingitud aasta jooksul tehtud põhiosa tagasimaksetest selliste tehingute puhul, mida 31. detsembri 2020. aasta seisuga juba käsitleti makseraskuste tõttu restruktureeritavate tehingutena, ja makseraskuste tõttu restruktureeritud meetmete lõpetamistest aasta jooksul.

29

(30)  Võlad kolmandatele isikutele hõlmavad liikmesriikidele võlgnetavaid veel väljamaksmata intressitoetusi ja tehnilist abi, mis on peamiselt tähtajatud.

30

(2)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

2

(3)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

3

(4)  Sealhulgas agendilepingud.

4

(5)  Sealhulgas agendilepingud.

5

(6)  Täpsemad andmed on esitatud lisade punktis 24.

6

(7)  Lisade punktis 2.4.2 osutatud mudelite ajakohastatud versioonide kohaselt oleksid 12 kuu oodatava krediidikahju saldo ja kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse saldo varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud, vastavalt 0,3 miljoni euro ja 1,5 miljoni euro võrra suuremad.

7

Lisade punktis 2.4.2 osutatud mudelite ajakohastatud versioonide kohaselt oleksid 12 kuu oodatava krediidikahju saldo ja kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse saldo varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud, vastavalt 0,3 miljoni euro ja 1,5 miljoni euro võrra suuremad.

(31)  Täpsemad andmed on esitatud lisade punktis 24.

31

(8)  Lisade punktis 2.4.2 osutatud mudelite ajakohastatud versioonide kohaselt oleksid 12 kuu oodatava krediidikahju saldo ja kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse saldo varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud, vastavalt 0,2 miljoni euro võrra väiksem ja 1,1 miljoni euro võrra suurem.

8

(32)  Täpsemad andmed on esitatud lisade punktis 24.

32

(33)  10. novembril 2020 määras nõukogu kindlaks iga liikmesriigi 21. jaanuariks 2021 makstava rahalise osamaksu summa. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli sisse maksmata 68,9 miljonit eurot.

33

(9)  14. juulil 2020 jaotati 45,1 miljoni euro väärtuses üheksanda EAFi intressitoetuste ja tehnilise abi kasutamata kulukohustusi vastavalt üheksanda EAFi jaotamispõhimõtetele ümber rahastu omakapitali.

9

(10)  Täpsem teave on esitatud lisade punkti 2.4.3 jaos „Hilisem mõõtmine“.

10

(11)  Täpsem teave on esitatud lisade punkti 2.4.3 jaos „Hilisem mõõtmine“.

11

---

| 28.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/163 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/163

---

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

(2021/C 438/02)

Arvamus

| I. | Auditeerisime






  a) | 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta heakskiidetud raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet, ja |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta heakskiidetud raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet, ja

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1). |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Meie hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2020 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kulutused

| Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud punktis „Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“, on 2020. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud heaks kiidetud kulutused meie hinnangul olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuste esitamiseks

| V. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Meie kohustusi seoses nimetatud standardite ja normidega kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

V.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2020. | aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude hinnanguline veamäär on 3,8 %. |
| --- | --- |

VI. 2020.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis meie kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitlesime finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta eraldi me arvamust ei esita. |
| --- | --- |

VII.

Viitvõlad

| VIII. | Hindasime raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitvõlgu, mille kogusumma on suures osas hinnanguline. 2020. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 5,452 miljardit eurot (2019. aasta lõpus 5,074 miljardit eurot). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Uurisime nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatasime läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Järeldasime tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitvõlad vastasid nõuetele. |
| --- | --- |

IX.

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalik mõju EAFide 2020. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| X. | Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam ELi liikmesriik. Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel kohustus Ühendkuningriik jääma EAFi osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide sulgemiseni. Ühendkuningriik täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Väljaastumislepingus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Selle põhjal ei avalda Ühendkuningriigi väljaastumine EAFide 2020. aasta raamatupidamise aastaaruandele finantsmõju. Järeldame, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga koostatud EAFide raamatupidamise aastaaruanne peegeldab korrektselt väljaastumisprotsessi olukorda nimetatud kuupäeval. |
| --- | --- |

XII.

Juhtkonna kohustused

| XIII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XV.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XVI. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida tehakse EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditistandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineme kogu auditi vältel oma kutsealasele otsustusele ja skeptitsismile. Meie ülesandeks on ka






  — | kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata. |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata.

| — | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| — | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

| XVIII. | Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Tulude puhul kontrollime liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Kulutuste puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Komisjoniga arutatud teemade seast valime välja need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse meie aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud või kui (mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXI.

8. juuli 2021

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklite 43, 48–50 ja 58 kohaselt ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFide vahenditele, mida haldab EIP.

1

---